EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32024R1782
Commission Implementing Regulation (EU) 2024/1782 of 24 June 2024 amending Implementing Regulation (EU) 2019/159, including the prolongation of the safeguard measure on imports of certain steel products
Izvedbena uredba Komisije (EU) 2024/1782 z dne 24. junija 2024 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159, vključno s podaljšanjem zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla
Izvedbena uredba Komisije (EU) 2024/1782 z dne 24. junija 2024 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159, vključno s podaljšanjem zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla
C/2024/4200
UL L, 2024/1782, 25.6.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2024/1782/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Uradni list |
SL Serija L |
2024/1782 |
25.6.2024 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2024/1782
z dne 24. junija 2024
o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159, vključno s podaljšanjem zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (1) ter zlasti členov 16, 19 in 20 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (2) in zlasti člena 16 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
1. OZADJE
(1) |
Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/159 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o dokončnih zaščitnih ukrepih) uvedla dokončni zaščitni ukrep za nekatere izdelke iz jekla (v nadaljnjem besedilu: zaščitni ukrep), ki ga sestavljajo tarifne kvote za nekatere izdelke iz jekla (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), ki zajemajo 26 kategorij izdelkov iz jekla, določene na ravneh, s katerimi se ohranjajo tradicionalni trgovinski tokovi glede na posamezno kategorijo izdelka. 25-odstotna tarifna dajatev se uporablja le, če so količinsko opredeljeni pragi teh tarifnih kvot preseženi. Zaščitni ukrep je bil uveden za začetno obdobje treh let, tj. do 30. junija 2021. |
(2) |
Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1029 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa) sklenila, da je ukrep še vedno potreben za preprečevanje ali odpravo resne škode ter da se industrija Unije prilagaja. Sklenila je tudi, da je podaljšanje ukrepa v interesu Unije. V skladu s tem se je odločila, da zaščitni ukrep podaljša do 30. junija 2024. |
(3) |
Komisija se je v uvodni izjavi 161 uredbe o dokončnih zaščitnih ukrepih zavezala, da bo „redno ocenjevala razmere in preučila možnosti za pregled vsaj ob koncu vsakega leta od uvedbe ukrepov“. Tako je v letih 2019 (5), 2020 (6) in 2022 (7) izvedla tri preiskave v zvezi s pregledom delovanja. Junija 2023 (8) je v preiskavi v zvezi s pregledom ocenila tudi, ali je predčasna odprava ukrepa upravičena (9). |
(4) |
Komisija je 12. januarja 2024 prejela utemeljen zahtevek štirinajstih držav članic EU, naj v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba EU o zaščitnih ukrepih) ter členom 16 Uredbe (EU) 2015/755 preuči, ali bi bilo treba sedanji zaščitni ukrep podaljšati. Komisija je menila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze za začetek preiskave v zvezi s pregledom zaradi podaljšanja ukrepa. |
(5) |
V skladu s tem je 9. februarja 2024 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo o začetku (11) glede možnega podaljšanja zaščitnega ukrepa. Komisija je v področje uporabe obvestila vključila tudi zavezo, da bo ocenila, ali bi bila potrebna kakršna koli tehnična prilagoditev delovanja ukrepa, če bi sklenila, da bi bilo treba zaščitni ukrep podaljšati. |
2. POSTOPEK
(6) |
Da bi Komisija pravilno ocenila, ali je zaščitni ukrep še vedno potreben za preprečitev ali odpravo resne škode, ali se jeklarska industrija Unije prilagaja in ali je takšno podaljšanje v skladu s širšim interesom Unije, je s pomočjo vprašalnikov zbrala posebne podatke industrije Unije (12). Ti podatki so med drugim vključevali razvoj ključnih gospodarskih in finančnih kazalnikov za zadevni izdelek v obdobju 2021–2023 (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje) ter dokaze, da se industrija Unije prilagaja. |
(7) |
Komisija je želela pridobiti tudi stališča zainteresiranih strani glede morebitnega podaljšanja ukrepa in morebitnih potrebnih prilagoditvah delovanja ukrepa, zato je vzporedno izvajala dve različni preiskavi. V ta namen je z obvestilom o začetku povabila zainteresirane strani, naj sodelujejo v preiskavi, tako da pisno predložijo svoja stališča in dokaze, znane proizvajalce Unije zadevnega izdelka in njihova združenja pa je pozvala, naj izpolnijo vprašalnike o škodi. V zvezi s pregledom delovanja je zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča in predložijo specifične pisne dokaze o naslednjih vprašanjih:
|
(8) |
Kar zadeva dolžno pravno postopanje, je preiskava v zvezi s pregledom zaradi podaljšanja ukrepa in pregledom delovanja ukrepa obsegala dvostopenjski pisni postopek, v okviru katerega so zainteresirane strani najprej predložile svoje pripombe, nato pa so lahko ovrgle stališča drugih strani. Komisija je v določenih rokih skupaj prejela več kot 65 stališč in protiargumentov zainteresiranih strani. Prejela je tudi več kot 100 posameznih izpolnjenih vprašalnikov proizvajalcev Unije. |
(9) |
Komisija je pri ocenjevanju, ali so pogoji za podaljšanje zaščitnega ukrepa izpolnjeni, najprej analizirala, ali sta izpolnjeni pravni zahtevi za podaljšanje zaščitnega ukrepa v skladu s pravili EU in STO, in sicer, ali je ukrep potreben za preprečitev resne škode (oddelek 3.2) in ali se industrija Unije prilagaja (oddelek 3.3). Nato je ocenila, ali bi bilo takšno podaljšanje v skladu s splošnim interesom Unije (oddelek 3.4). Nazadnje je v svoji oceni ustrezno upoštevala stališča in dokaze, prejete od zainteresiranih strani, pa tudi vse druge razpoložljive informacije v zvezi z zgornjimi elementi. V oddelku 4 je posebej obravnavala ustrezne trditve zainteresiranih strani v zvezi s podaljšanjem ukrepa. |
(10) |
Komisija je nato ocenila potrebo po nekaterih tehničnih prilagoditvah ukrepa. Pri tem je upoštevala področja, določena v obvestilu o začetku (glej uvodno izjavo (7)), vključila pa je tudi tehnično spremembo, s katero je v področje uporabe zaščitnega ukrepa vključen uvoz iz Mozambika. |
3. OCENA PODALJŠANJA UKREPA
3.1 Pravne zahteve
(11) |
V skladu s členom 7(1) sporazuma STO o zaščitnih ukrepih in členom 19(2) osnovne uredbe EU o zaščitnih ukrepih se lahko obdobje uporabe zaščitnega ukrepa podaljša, če je zaščitni ukrep še naprej potreben za preprečitev ali odpravo resne škode (v nadaljnjem besedilu: preizkus potrebnosti) in če obstajajo dokazi, da se industrija prilagaja. Poleg tega člen 22 osnovne uredbe EU o zaščitnih ukrepih določa, da mora biti ukrep v interesu Unije. |
3.2 Ali je zaščitni ukrep še vedno potreben za preprečevanje ali odpravo resne škode (preizkus nujnosti)?
(12) |
Komisija je v zvezi s prvim pravnim merilom najprej na podlagi prejetih izpolnjenih vprašalnikov preučila gospodarski položaj industrije Unije (oddelek 3.2.1). Nato je ocenila več ključnih dejavnikov, da bi ugotovila, kako bi se uvoz verjetno razvijal in kako bi tak razvoj vplival na proizvajalce Unije, če zaščitnega ukrepa ne bi bilo (v nadaljnjem besedilu: analiza hipotetičnega scenarija; glej oddelek 3.2.2). |
3.2.1 Gospodarski položaj jeklarske industrije Unije
(13) |
Da bi Komisija ocenila gospodarski položaj jeklarske industrije Unije, je znanim proizvajalcem jekla iz Unije poslala vprašalnike za zbiranje informacij o kazalnikih škode za zadevni izdelek v obravnavanem obdobju. Znana združenja industrije Unije (Evropsko jeklarsko združenje (EUROFER), Evropsko združenje proizvajalcev jeklenih cevi (ESTA) in Comité Européen de la Tréfilerie (CET)) je pozvala, naj vprašalnike razdelijo med svoje posamezne člane. Poleg tega je znane proizvajalce Unije prek sistema odprtih datotek (TRON) (13) obvestila o prošnji za izpolnitev vprašalnikov. Vprašalniki so bili na voljo tudi na spletišču Generalnega direktorata Evropske komisije za trgovino (14). V obvestilo o začetku so bila vključena tudi vsa ustrezna navodila v zvezi z vprašalniki. |
(14) |
Komisija je prejela več kot 100 posameznih izpolnjenih vprašalnikov članov treh znanih industrijskih združenj Unije in drugih proizvajalcev Unije, ki niso člani nobenega združenja. Poleg tega so navedena tri industrijska združenja združila podatke, ki so jih posamično predložili njihovi člani. |
(15) |
Komisija je združila podatke, ki jih je prejela neposredno od posameznih proizvajalcev Unije, in njihovo točnost preverila z naborom podatkov, ki so ga predložila združenja industrije Unije, z namenskimi preverjanji na daljavo. Nato je združila odgovore članov združenj z odgovori proizvajalcev, ki niso člani nobenega združenja, v enoten konsolidiran nabor podatkov, ki je bil podlaga za oceno gospodarskega položaja industrije Unije. |
(16) |
Gibanje kazalnikov škode v obravnavanem obdobju je prikazano v preglednicah 1 do 4 spodaj: |
(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge
Preglednica 1
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge
v 1 000 tonah |
2021 |
2022 |
2023 |
||
Obseg proizvodnje zadevnega izdelka |
178 257 |
158 704 |
154 158 |
||
indeks 2021 = 100 |
100 |
89 |
86 |
||
Proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek |
231 509 |
229 881 |
230 139 |
||
indeks 2021 = 100 |
100 |
99 |
99 |
||
Izkoriščenost zmogljivosti |
77,00 % |
69,04 % |
66,98 % |
||
Zaloge |
32 082 625 |
30 434 986 |
31 214 413 |
||
indeks 2021 = 100 |
100 |
95 |
97 |
||
|
(17) |
V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje proizvajalcev Unije v primerjavi z letom 2021 postopoma zmanjševal, in sicer se je leta 2022 zmanjšal za 11 %, leta 2023 pa za 14 %. Proizvodna zmogljivost je v celotnem obravnavanem obdobju ostala stabilna, zato se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjševala in leta 2023 dosegla zelo nizko, tj. 67-odstotno, raven. Nazadnje so se zaloge v primerjavi z letom 2021 v letu 2022 zmanjšale za 5 %, v letu 2023 pa za 3 %. |
(b) Potrošnja, domača prodaja in tržni delež Unije (15)
Preglednica 2
Potrošnja, domača prodaja in tržni delež Unije
|
2021 |
2022 |
2023 |
||
Potrošnja (v 1 000 tonah) |
161 072 |
148 065 |
139 207 |
||
indeks 2021 = 100 |
100 |
92 |
86 |
||
Domača prodaja v 1 000 tonah |
127 188 |
116 462 |
111 165 |
||
indeks 2021 = 100 |
100 |
92 |
87 |
||
Tržni delež v % |
79,0 % |
78,7 % |
79,9 % |
||
|
(18) |
Potrošnja na trgu Unije se je v primerjavi z letom 2021 v letu 2022 začela zmanjševati (–8 %), ta trend pa se je nadaljeval tudi v letu 2023 (–14 %). Razvoj obsega domače prodaje proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju sledil zelo podobnemu trendu (–8 % v letu 2022 in –13 % v letu 2023 v primerjavi z letom 2021). V obravnavanem obdobju je industrija Unije povečala svoj tržni delež za 0,9 odstotne točke. |
(c) Prodajne cene na enoto, dobičkonosnost, denarni tok in donosnost vloženega kapitala
Preglednica 3
Prodajne cene na enoto, dobičkonosnost, denarni tok in donosnost vloženega kapitala
|
2021 |
2022 |
2023 |
||
Prodajna cena na enoto (v EUR/tono) |
914 |
1 230 |
1 028 |
||
indeks 2021 = 100 |
100 |
135 |
113 |
||
Dobičkonosnost (v % prometa) |
9,4 % |
10,3 % |
0,3 % |
||
Denarni tok (v milijonih EUR) |
5 024 |
10 696 |
7 881 |
||
indeks 2021 = 100 |
100 |
213 |
157 |
||
Donosnost vloženega kapitala (v %) |
25,2 % |
22,5 % |
–2,2 % |
||
|
(19) |
Prodajna cena na enoto se je v primerjavi z letom 2021 v letu 2022 znižala za 35 %, v letu 2023 pa za 13 %. Denarni tok se je v primerjavi z letom 2021 v letu 2022 povečal za 113 %, v letu 2023 pa za 57 %. Donosnost vloženega kapitala se je v letu 2022 nekoliko zmanjšala, v letu 2023 pa dosegla negativno vrednost (–2,2 %). |
(20) |
Zaradi zvišanja cen in okrevanja po pandemiji COVID-19 je industrija Unije v letu 2021 postala dobičkonosna (9,4 %), pri čemer se je dobiček v letu 2022 še nekoliko povečal (10,3 %). V letu 2023 se je dobičkonosnost močno zmanjšala, saj je bil dobiček le 0,3-odstoten. |
(d) Zaposlenost
Preglednica 4
Zaposlenost
(EPDČ) |
2021 |
2022 |
2023 |
||
Zaposlenost |
180 958 |
181 913 |
179 867 |
||
indeks 2021=100 |
100 |
101 |
99 |
||
|
(21) |
Zaposlenost je v celotnem obravnavanem obdobju ostala stabilna, pri čemer se je leta 2023 v primerjavi z letom 2021 zmanjšala za 1 %. |
Sklep
(22) |
Iz kazalnikov škode je razvidno, da je industrija Unije leta 2021 dosegla zdrave ravni dobičkonosnosti, predvsem zaradi visokih cen in močnega okrevanja povpraševanja po pandemiji COVID-19. Vendar je od druge polovice leta 2022 začela kazati znake poslabšanja. Trend nekaterih pomembnih kazalnikov, kot so proizvodnja, prodaja in izkoriščenost zmogljivosti, je bil negativen (16), stroški energije pa so se znatno povečali (17). Poslabšanje večine gospodarskih kazalnikov je postalo še izrazitejše v letu 2023, ko so se cene znižale zaradi stroškov energije, ki so presegali prejšnje povprečne ravni, domača prodaja in proizvodnja na trgu Unije pa sta se močno zmanjšali. Izkoriščenost zmogljivosti je zato dosegla najnižjo raven v zadnjem desetletju, dobičkonosnost pa se je drastično zmanjšala (na raven praga dobička). Čeprav je industriji Unije leta 2023 na račun zmanjšanja dobičkonosnosti uspelo pridobiti skoraj eno odstotno točko tržnega deleža v primerjavi z letom 2021, bi bilo treba pri tem upoštevati vztrajno velik pritisk uvoza (18), saj je uvoz v obravnavanem obdobju dosegel večji tržni delež kot v prejšnjih obdobjih (19), kot bo pojasnjeno v oddelku 3.2.2 spodaj. |
(23) |
Komisija je na podlagi navedenih kazalnikov (preglednice 1 do 4) sklenila, da se je stanje industrije Unije med letoma 2021 in 2023 poslabšalo ter da je bila ta ob koncu obravnavanega obdobja v negotovem položaju. |
Dodatna analiza po družinah izdelkov
(24) |
Komisija je v skladu s pristopom iz prvotne preiskave (20) ocenila tudi razvoj kazalnikov škode po družinah izdelkov (21). Družine izdelkov, ki jih zajema zaščitni ukrep za jeklo, so ploščati izdelki, podolgovati izdelki in cevi. |
(25) |
V preglednicah 5 do 8 spodaj je prikazano gibanje kazalnikov škode glede na posamezne družine izdelkov: Preglednica 5 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge
Preglednica 6 Potrošnja, domača prodaja in tržni delež Unije
Preglednica 7 Prodajne cene na enoto, dobičkonosnost, denarni tok in donosnost vloženega kapitala
Preglednica 8 Zaposlenost
|
(26) |
Na podlagi zgornjih kazalnikov so bile z analizo po posameznih družinah izdelkov potrjene ugotovitve v zvezi z zadevnim izdelkom: gospodarski položaj industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno poslabšal in je trenutno v negotovem položaju. Celo pri družini izdelkov, ki je imela boljše rezultate glede dobičkonosnosti in razvoja tržnega deleža (cevi), so se v obravnavanem obdobju poslabšali drugi ključni kazalniki, kot so izkoriščenost zmogljivosti, ravni proizvodnje in domača prodaja. |
3.2.2 Analiza hipotetičnega scenarija
(a)
(27) |
Komisija je ocenila razvoj uvoza v splošnem smislu in glede na potrošnjo, da bi ugotovila obseg pritiska, ki ga je morda imel na trg Unije v obravnavanem obdobju. Poleg tega je ocenila razvoj uporabe tarifnih kvot (glej oddelek 3.2.2(b)). |
(28) |
Uvoz v Unijo se je leta 2023 zmanjšal za 17 % v primerjavi z letom 2021, ko je dosegel drugo najvišjo raven od leta 2013 (22). Preglednica 9 Razvoj uvoza
|
(29) |
Analiza na ravni družin izdelkov je potrdila ta splošni trend, kot je prikazano v preglednici 10 spodaj. Preglednica 10 Tržni delež uvoza po družinah izdelkov
|
(30) |
Komisija je ocenila razvoj uvoza glede na razvoj potrošnje v istem obdobju. Spodnji grafikon kaže, da je bila potrošnja največja v obdobju 2017–2018. Vendar se je leta 2023 drastično zmanjšala in dosegla najnižjo raven od leta 2013 (23). Po drugi strani se je delež uvoza močno in stalno povečeval do leta 2018, ko je bil julija začasno uveden zaščitni ukrep, v naslednjih dveh letih pa se je zmerno zmanjševal. Vendar se je od leta 2021 delež uvoza ponovno povečal in ostaja na ravneh, ki so znatno višje od ravni pred uvedbo zaščitnega ukrepa. V preiskavi je bilo zato ugotovljeno, da je raven pritiska uvoza v smislu tržnega deleža celo višja od ravni pred uvedbo zaščitnega ukrepa (24) in ravni, ugotovljenih v uredbi o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa (25).
|
(b)
(31) |
Komisija je ocenila tudi pritisk uvoza glede na razvoj uporabe tarifnih kvot (26). Najprej je ocenila razvoj tarifnih kvot od uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa. Iz podatkov v spodnjem grafikonu so razvidne količine tarifnih kvot, ki so bile na voljo ob koncu vsakega od zadnjih dveh let zaščitnega ukrepa (27), kar kaže, da je bila povprečna uporaba tarifnih kvot ob koncu zadnjega četrtletja leta zaščitnega ukrepa (april–junij) približno 46-odstotna, pri čemer je v letih 4 in 5 neporabljeni del tarifne kvote znašal med 7 in 8,5 milijonov ton. V tekočem letu zaščitnega ukrepa (28) (podatki so na voljo do 21. maja 2024) se zdi, da je trend tarifnih kvot, ki so na voljo, primerljiv. Zato Komisija pri obravnavi skupne uporabe tarifnih kvot ob koncu zadnjih dveh let zaščitnega ukrepa, vključno s tekočim letom, ni opazila velike spremembe.
|
(32) |
Drugič, Komisija je ocenila najnovejši razvoj dogodkov s četrtletnim pregledom dosedanje uporabe tarifnih kvot v tekočem letu zaščitnega ukrepa (29). |
(33) |
Analiza uporabe tarifnih kvot je potrdila, da so bile neporabljene znatne in vse večje količine tarifnih kvot, ki so ob koncu četrtletja januar–marec 2024 dosegle približno sedem milijonov ton. Zato je bila uporaba tarifnih kvot po treh četrtletjih 47-odstotna, kot je prikazano v spodnjem grafikonu. Vendar je treba pri ocenjevanju pritiska uvoza stopnjo uporabe tarifnih kvot analizirati skupaj z razvojem deleža uvoza iz oddelka 3.2.2(a), ki je v primerjavi s prejšnjimi obdobji v povprečju povečal, in z bolj razčlenjeno oceno, kot je ta, kot je bila izvedena v nadaljevanju tega oddelka, zlasti ob upoštevanju dejstva, da so se količine tarifnih kvot od leta 2019 zaradi liberalizacije in začetnih dodatnih kvot povečale za približno 25 % ter da se je potrošnja znatno zmanjšala in se ne pričakuje, da se bo v bližnji prihodnosti znatno povečala.
|
(34) |
Podrobnejša analiza teh podatkov je dejansko pokazala, da je bilo v treh ocenjenih četrtletjih v povprečju izčrpanih 21 posameznih tarifnih kvot (kvot za posamezno državo ali preostalih kvot) za več kategorij izdelkov. Njihova skupna povprečna količina je predstavljala 32 % (skoraj dva milijona ton na četrtletje) skupnega povprečnega obsega uvoza v istem obdobju. |
(35) |
Kar zadeva poreklo, je preiskava potrdila tudi, da so nekatere največje države izvoznice jekla v Unijo (30) izčrpale znatno število teh tarifnih kvot, pri čemer so v danem četrtletju izčrpale od ene do največ osem svojih tarifnih kvot za posamezno državo (31). Komisija je podobne vzorce izvoza ugotovila že v uredbi o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa (32). Poleg tega je bila največja tarifna kvota v okviru ukrepa (preostala tarifna kvota v kategoriji 1) v zadnjih treh zaporednih četrtletjih (33) dosledno izčrpana skoraj takoj, kar kaže na stalno oportunistično ravnanje nekaterih tretjih držav. |
(36) |
Izčrpanje tarifnih kvot in hitrost takega izčrpanja sta v nekaterih primerih kazalnik tistih tarifnih kvot, pri katerih je bilo bolj verjetno, da bi na trg Unije prodrle dodatne količine, če ne bi bilo zaščitnega ukrepa. V zvezi s tem je zaščitni ukrep torej preprečeval dodaten pritisk uvoza. Komisija je zato na podlagi teh podatkov sklenila, da je bila z vzorci uporabe tarifnih kvot, ki so se v različnem obsegu pojavljali v zvezi z vsemi družinami izdelkov, dodatno potrjena visoka stopnja pritiska uvoza na trgu jekla v Uniji. |
(c)
(37) |
Uvoz v Unijo se je leta 2023 v primerjavi z letom 2021 zmanjšal za 17 % (34). Hkrati se je, kot je prikazano v preglednici 11 spodaj, v istem obdobju za 8 % zmanjšal tudi uvoz na trg ZDA, ki je bil še naprej znatno nižji od najvišje vrednosti, dosežene leta 2017, tj. pred uvedbo ukrepa iz člena 232 zakona ZDA. Leta 2023 se je uvoz zmanjšal za skoraj šest milijonov ton v primerjavi z letom 2017, tj. zadnjim letom pred uvedbo ukrepa iz člena 232 zakona ZDA. Preglednica 11 Uvoz v Združene države v tonah
|
(38) |
Komisija je po opredelitvi razvoja obsega uvoza na dva največja uvozna trga jekla (Unija in ZDA) (36) analizirala izvoz glavnih držav dobaviteljic jekla v Unijo (37) v tretje države (razen v EU in ZDA). |
(39) |
Iz preglednice 12 spodaj je razvidno, da so glavne države izvoznice zadevnega izdelka v Unijo v obravnavanem obdobju znatno zmanjšale svoj izvoz na druge tretje trge. Tudi posamezna ocena izvoza teh držav je potrdila, da je trend razvoja izvoza na trge, ki niso trgi Unije in ZDA, vsesplošno negativen (38). Preglednica 12 Razvoj izvoza (razen v EU in ZDA) zadevnega izdelka iz glavnih držav dobaviteljic jekla v EU na trge tretjih držav (razen Kitajske)
|
(40) |
Komisija je glede na te podatke sklenila, da te države, ki so imele tudi manjši obseg izvoza na trg Unije (preglednica 9) in trg ZDA (preglednica 11), izgubljenega obsega izvoza na dveh največjih uvoznih trgih na splošno niso mogle nadomestiti z izvozom na druge trge. Tako so glavne države izvoznice jekla v Unijo na splošno izgubile znatne količine izvoza po vsem svetu. |
(41) |
Komisija je svojo oceno nadalje dopolnila z analizo širšega obsega izdelka, ki jo je izvedla OECD. Podatki OECD so potrdili oceno Komisije, da se je obseg izvoza glavnih držav izvoznic jekla v obravnavanem obdobju na splošno stalno zmanjševal (39). |
(42) |
Edina opazna izjema od tega sicer stalnega trenda je bil kitajski izvoz, ki se je v letu 2023 nenadoma povečal in dosegel približno 95 milijonov ton. To je pomenilo povečanje izvoza za 24 milijonov ton (40 %) (40). Povečanje kitajskega izvoza bi že glede na njegov obseg prikrilo zmanjšanje izvoza, ugotovljeno za skoraj vse druge velike države izvoznice. Zato Kitajska ni vključena v zbirno analizo iz zgornje preglednice 12. |
(43) |
Dodatni pritisk, ki ga je povzročal kitajski izvoz, je dejansko znatno povečal konkurenco na trgih drugih tretjih držav (41). To je še dodatno zmanjšalo razpoložljivost in velikost izvoznih trgov po vsem svetu (42) ter prispevalo k zmanjšanju izvoza drugih držav. |
(44) |
V zvezi s tem so podatki OECD pokazali, da se je uvoz na številnih velikih uvoznih trgih, razen v EU in ZDA, povečeval, čeprav je večina največjih izvoznic jekla svoj izvoz zmanjšala (43). Zdi se, da je vsaj na več od teh trgov (npr. ASEAN (44), Koreja, Turčija (45), Brazilija (46)) to posledica ravno nenadnega povečanja kitajskega izvoza (47). Poleg tega iz podatkov za prve mesece leta 2024 ni mogoče razbrati, da bi se to izvozno ravnanje Kitajske spreminjalo (48). |
(45) |
Komisija je v zvezi s tem razvojem kitajskega izvoza ocenila tudi korelacijo in učinek, ki ga je tako drastično povečanje kitajskega izvoza v tretje države imelo na trg Unije v smislu uvoznih tokov. |
(46) |
Komisija je potrdila, da se je uvoz iz nekaterih držav porekla, v katere je Kitajska v letu 2023 znatno povečala svoj izvoz (vključno z Vietnamom, Indonezijo in Malezijo) (49), ter drugih držav, ki na takšnih azijskih trgih običajno konkurirajo Kitajski (Japonska (50)), v letu 2023 na trgu Unije nenadoma povečal (51). Taka povečanja so bila še večja v primerjavi z obdobjem pred uvedbo zaščitnega ukrepa. Iz analiziranih podatkov je torej jasno razvidno, da je zaradi na splošno manjše potrošnje močni in vse večji pritisk uvoza iz Kitajske na nekatere tretje trge proizvajalce v nekaterih državah prisilil v iskanje drugih izvoznih trgov za del njihove proizvodnje, med katerimi je bil tudi trg Unije (52). |
(47) |
Komisija je kot naslednji korak ocenila razvoj domače potrošnje glavnih držav izvoznic jekla (53) v obravnavanem obdobju. Preglednica 13 Razvoj potrošnje na glavnih proizvodnih trgih jekla (vključno z glavnimi državami izvoznicami v EU)
|
(48) |
Iz zgornje preglednice 13 (54) je razvidno, da se je potrošnja na domačih trgih glavnih izvoznic jekla v letu 2022 (55) v primerjavi z letom 2021 na splošno zmanjšala za 61 milijonov ton (4 %) (56). Od tega se je v smislu skupnega obsega najbolj zmanjšala kitajska potrošnja, in sicer za 34 milijonov ton. Leta 2023 se je v primerjavi z letom 2021 skupno zmanjšala za 2 % (29,2 milijona ton). |
(49) |
Analiza v tem oddelku je potrdila, da imajo glavne izvoznice jekla vse večje težave pri izvozu dela svoje proizvodnje na tretje trge (glej tudi oddelek 3.2.2, točki (e) in (f), spodaj). Poleg tega so podatki pokazali, da bi bilo glede na razvoj potrošnje izgubljeni obseg izvoza težko usmeriti na njihove domače trge. Zaradi tega so številni največji dobavitelji jekla v Unijo utrpeli znatno izgubo obsega prodaje na domačem trgu in v tretjih državah. |
(d)
(50) |
Razvoj svetovne presežne zmogljivosti je bil ključni element sklepa Komisije, na katerem sta temeljila uvedba dokončnega zaščitnega ukrepa februarja 2019 (57) in njegovo podaljšanje junija 2021 (58). Komisija je v sedanji preiskavi ocenila najnovejši razvoj presežne zmogljivosti v jeklarstvu, pri čemer se je oprla na vire, kot sta Odbor OECD za jeklo in svetovni forum o presežni jeklarski zmogljivosti (GFSEC), ki v svojih najnovejših poročilih potrjujeta, da je raven presežne zmogljivosti še vedno zelo visoka (59). |
(51) |
Glede na te vire je bilo leta 2023 ocenjeno, da je svetovna zmogljivost proizvodnje jekla presegla proizvodnjo za več kot 550 milijonov metričnih ton. To je enako skupni proizvodnji jekla v Indiji, Severni in Južni Ameriki, EU, na Japonskem in v Turčiji v letu 2023 (60) ter je štirikrat več od potrošnje na trgu Unije v letu 2023. |
(52) |
Ti podatki so torej pokazali, da se razmere v zvezi s presežno zmogljivostjo od uvedbe zaščitnega ukrepa za jeklo v letu 2019 niso izboljšale. Nasprotno pa so še vedno resna težava v jeklarskem sektorju, pri čemer se ne pričakuje, da se bodo v bližnji prihodnosti izboljšale. Pravzaprav je Komisija pri ocenjevanju verjetnega razvoja svetovne presežne zmogljivosti potrdila tudi, da se bodo razmere še poslabšale. OECD je poročala, da naj bi bilo med letoma 2024 in 2026 načrtovanih približno 160 milijonov metričnih ton novih zmogljivosti (61). Te nove zmogljivosti, ki so večje od letne potrošnje Unije, bi se dodale v obdobju, ko naj bi se svetovno povpraševanje po jeklu po napovedih rahlo povečalo, kar bi lahko še povečalo vrzel med zmogljivostjo in povpraševanjem ter tako poslabšalo razmere v zvezi s presežno zmogljivostjo. |
(53) |
Poleg tega se je z analiziranimi informacijami potrdilo, da je Unija dejansko edina večja jeklarska regija, kjer se je nameščena zmogljivost v obdobju 2018–2023 zmanjšala in tako ni prispevala k trenutnim trendom svetovne presežne zmogljivosti (62). |
(54) |
Komisija je informacije o presežni zmogljivosti potrdila tudi s podatki iz podatkovne zbirke CRU (63) za glavne države proizvajalke jekla po vsem svetu, ki vključujejo glavne države izvoznice jekla na trg Unije. |
(55) |
Komisija je zato sklenila, da je presežna zmogljivost ostala na zelo visoki ravni in se bo verjetno še povečala. |
(56) |
Komisija je poleg ocene najnovejšega razvoja svetovne presežne zmogljivosti analizirala tudi povezave med vse večjo presežno zmogljivostjo v nekaterih državah in regijah ter razvojem uvoza iz teh držav in regij porekla v Unijo. Ta ocena je temeljila na statističnih podatkih o uvozu ter na specifičnih raziskavah o razvoju presežne zmogljivosti, ki sta jih opravila Odbor OECD za jeklo (64) in forum GFSEC (65). |
(57) |
Glede na poročilo foruma GFSEC „so v zadnjih letih tveganja prevelikih naložb vse bolj očitna v jugovzhodni Aziji, delih Bližnjega vzhoda in Afrike, kjer takšno povečanje zmogljivosti močno presega lokalno povpraševanje po jeklu“. V poročilu je še navedeno, da so „v Vietnamu, Indoneziji in Maleziji stopnje rasti zmogljivosti presegle 35 % do 95 %, medtem ko se je povpraševanje po jeklu zmanjšalo ali rahlo povečalo [...] in da tudi nekatera druga gospodarstva na Bližnjem vzhodu, v južni Aziji in severni Afriki beležijo neuravnoteženo rast (npr. Iran, Pakistan in Alžirija)“ (66). |
(58) |
Te informacije so bile tudi v skladu z informacijami, ki jih je na ravni držav predložila OECD, in iz katerih je bilo razvidno znatno povečanje zmogljivosti pri teh (in drugih) državah porekla (67). V zvezi s tem je preiskava pokazala tudi, da je bil del teh povečanj zmogljivosti posledica kitajskih čezmorskih naložb, zlasti, vendar ne izključno, v regiji ASEAN (68). |
(59) |
Komisija je pri ocenjevanju razvoja uvoza v Unijo glede na državo porekla ugotovila, da se je uvoz iz nekaterih držav porekla (69) v obdobju 2022–2023 nenadoma povečal (70), čeprav je bil v veljavi zaščitni ukrep. Uvoz iz teh držav porekla, ki niso tradicionalne dobaviteljice Unije, v nekaterih primerih pred uvedbo zaščitnega ukrepa in v prvih letih njegove uporabe skoraj ni obstajal. Te države kot take niso izpolnjevale pogojev za kvoto za posamezno državo, zato so prostor, ki je bil na voljo v okviru preostalih tarifnih kvot, uporabile za zelo hiter prodor na trg Unije z velikimi količinami. Ta nenadna prisotnost je povzročila velike motnje na trgu in v nekaterih primerih ogrozila učinkovitost ukrepa (glej oddelek 7.3 spodaj). V spodnjem grafikonu je prikazan razvoj uvoza v Unijo iz nekaterih od teh držav porekla.
|
(60) |
Iz grafikona je razvidno, da se je uvoz iz teh držav porekla v letu 2023 povečal za skoraj štiri milijone ton v primerjavi z letom 2017, tj. pred uvedbo zaščitnega ukrepa. |
(61) |
Analiza razpoložljivih podatkov je zato pokazala neposredno povezavo med razvojem uvoza iz nekaterih držav porekla na trg Unije ter razvojem in stanjem presežne zmogljivosti v teh državah porekla, poleg tega pa se je v nekaterih od njih povečala prisotnost kitajskega izvoza. Kot je navedeno v oddelku 7.3 spodaj, je preiskava potrdila, da je takšen agresiven prodor na trg, za katerega velja zaščitni ukrep, že negativno vplival na industrijo Unije, zato so bili potrebni nadaljnji ukrepi v zvezi z delovanjem ukrepa, da bi se takšni učinki izravnali. |
(e)
(62) |
Komisija je v uredbi o dokončnih zaščitnih ukrepih ugotovila, da bi lahko ukrepi iz člena 232 zakona ZDA za nekatere izdelke iz jekla povzročili znatno preusmeritev trgovine, in sicer izvoza, ki je bil prvotno namenjen na ameriški trg, na trg Unije, če ne bi Unija sprejela nobenega popravnega ukrepa. V navedeni uredbi je ugotovila, da obstajajo dokazi, da so se prvi znaki preusmeritve trgovine pojavili že v letu 2018 (71). Komisija je v uredbi o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa potrdila, da tveganje preusmeritve trgovine zaradi tega ukrepa ostaja (72). Poleg tega je v okviru uredbe o tretjem pregledu delovanja izvedla posebno podrobno oceno učinka tega ukrepa na morebitne trgovinske tokove na trg Unije. V navedeni oceni je sklenila, da tveganje preusmeritve trgovine kljub spremembam, ki so bile uvedene s členom 232 zakona ZDA, ostaja (73). |
(63) |
Komisija je v sedanji preiskavi ocenila najnovejši status ukrepa ZDA, da bi ugotovila, ali so prejšnje ugotovitve še vedno veljavne. S preiskavo je potrdila, da ukrep ostaja v veljavi in da se od leta 2023, ko ga je nazadnje ocenila, področje njegove uporabe ali delovanje nista bistveno spremenila (74). Poleg tega se je na podlagi razpoložljivih informacij (75) zdelo razumno domnevati, da ukrep iz člena 232 zakona ZDA v bližnji prihodnosti ne bo odpravljen ali bistveno spremenjen. |
(64) |
Komisija je v preglednici 11 (uvoz v ZDA) pokazala, da je raven uvoza na trg ZDA ostala znatno nižja kot v obdobju pred uvedbo člena 232. Kot je poleg tega prikazano v oddelku 3.2.2(c) (izvoz na druge trge in domača potrošnja), največji dobavitelji v Unijo na splošno niso našli drugih trgov, na katerih bi nadomestili količine, ki so jih prej izvažali, med drugim na trg ZDA. |
(65) |
V skladu s tem tveganje preusmeritve trgovine na trg Unije zaradi ukrepov iz člena 232 zakona ZDA v celoti ostaja, če bi zaščitni ukrep Unije prenehal veljati. |
(66) |
ZDA so poleg člena 232 zakona ZDA navedle tudi, da bodo zvišale dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz jekla iz Kitajske v skladu s členom 301 (76). S tem ukrepom bi se povečale težave Kitajske pri izvozu na trg ZDA, kar bi ustvarilo dodatno tveganje preusmeritve trgovine, bodisi zaradi dodatnih količin jekla, ki se neposredno izvažajo iz Kitajske v Unijo, bodisi posredno z izpodrivanjem drugih držav porekla na trgih tretjih držav zaradi večje prisotnosti Kitajske, kot je že bilo ugotovljeno v oddelku 3.2.2(d) zgoraj. Takšne količine bi se nato lahko vsaj delno usmerile na trg Unije. |
(67) |
Komisija je poleg ukrepov ZDA opredelila tudi nove ukrepe, ki niso instrumenti trgovinske zaščite (77) in so jih sprejele druge jurisdikcije. Mehika je na primer avgusta 2023 zvišala uvozne dajatve za nekatere izdelke iz jekla s 15 % na 25 % (78). Brazilija je februarja 2024 zvišala uvozne dajatve za več izdelkov iz jekla (79). Turčija je aprila 2024 omejila izvoz nekaterih izdelkov iz jekla v Izrael (80). |
(68) |
Preiskava je zato potrdila, da se število in obseg ukrepov, ki so jih sprejele tretje države, še naprej povečujeta, kar povečuje tveganje preusmeritve trgovine, saj so se trgi, ki so na voljo izvoznikom, še bolj skrčili. |
(f)
(69) |
Razvoj in stanje ukrepov v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite za izdelke iz jekla v tretjih državah (81) sta bila ocenjena v prejšnjih preiskavah (82). Komisija je v tej preiskavi preučila najnovejši razvoj dogodkov in potrdila, da se število veljavnih ukrepov v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite še naprej povečuje in ostaja na visoki ravni, kot je prikazano v spodnjem grafikonu.
|
(70) |
Poleg tega je iz tega grafikona razvidno tudi, da je bil velik delež ukrepov uveden proti glavnim izvoznikom jekla v Unijo (83). To pomeni, da se te države tudi zaradi vse večjega števila ukrepov v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, uvedenim proti njim, soočajo z vse večjimi težavami pri izvozu svoje proizvodnje v tretje države. |
(71) |
Poleg tega je Komisija ugotovila tudi, da so druge jurisdikcije predlagale podaljšanje svojih obstoječih zaščitnih ukrepov, na primer Združeno kraljestvo (84), ali začele nove preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov, na primer Južna Afrika (85). Zaradi vse večjega števila ukrepov trgovinske zaščite, ki se širijo po jurisdikcijah, se povečujejo težave držav izvoznic pri iskanju trgov za svojo proizvodnjo zaradi vse večje presežne zmogljivosti (86), kar bo prispevalo k povečanju že obstoječih napetosti na trgu. Poleg tega lahko ugotovljeni razvoj trga, zlasti nenadno povečanje kitajskega izvoza v slabih tržnih razmerah, privede do nadaljnjih ukrepov v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite (87). |
(g)
(72) |
Unija je po obsegu daleč največji uvozni trg jekla na svetu (88). V smislu ravni cen so uvozne cene v Unijo iz glavnih držav dobaviteljic za veliko večino njihovega izvoza jekla dosledno višje od njihovih izvoznih cen na druge tretje trge. Na podlagi ocene cen, ki jo je opravila Komisija, so bile v 57 % do 93 % analiziranih oznak izdelkov po državah izvozne cene v Unijo višje od izvoznih cen na druge tretje trge (89). |
(73) |
To jasno kaže, da imajo izvozniki zelo velik interes za vstop na trg Unije in včasih nepošteno oblikujejo cene. Dejansko je Komisija v zadnjih letih uvedla vrsto protidampinških in izravnalnih ukrepov za uvoz jekla, vključno s kategorijami izdelkov, ki jih zajema zaščitni ukrep (90). Ta močan interes za prodor na trg Unije se kaže tudi v tem, da se nekatere države poskušajo izogniti obstoječim ukrepom v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite (91). Statistični trendi uvoza v Unijo potrjujejo, da je trg Unije privlačen za izvoznike. Tržni delež uvoza v Unijo se je v obravnavanem obdobju zaradi zmanjšanja potrošnje in kljub vzpostavljenemu zaščitnemu ukrepu v povprečju celo povečal v primerjavi z obdobjem pred uvedbo zaščitnega ukrepa. Poleg tega se v nekaterih primerih razpoložljive tarifne kvote v danem četrtletju izčrpajo zelo hitro, kar je znak stalnega oportunističnega ravnanja. |
(74) |
Komisija je glede na te elemente sklenila, da je trg jekla Unije še vedno privlačen v smislu velikosti in cen. |
(h)
(75) |
Da bi Komisija dopolnila oceno dejavnikov, opisanih v oddelku 3.2.2, točke (a) do (g), je analizirala tudi najnovejše razpoložljive tržne obete. Obeti kažejo na razmeroma počasno okrevanje potrošnje v letih 2024 in 2025 v primerjavi z letom 2023, vendar še vedno pod količinami iz leta 2021. |
(76) |
Svetovno jeklarsko združenje (Worldsteel) je v svojih kratkoročnih obetih iz aprila 2024 napovedalo, da se bo svetovno povpraševanje po jeklu v letu 2024 povečalo za 1,7 % na 1 793 milijona metričnih ton (mmt), v letu 2025 pa za 1,2 % na 1 815 mmt. To skromno okrevanje v letih 2024 (ki bo komajda doseglo vrednosti iz leta 2022) in 2025 bo še vedno pod obsegom povpraševanja, doseženim leta 2021. V poročilu je bilo poudarjeno, da „so se svetovni gospodarski obeti poslabšali zaradi zaostrovanja denarne politike, ki je vplivalo na potrošnjo in naložbe. Gradbeni sektor, zlasti stanovanjska gradnja, se sooča z visokimi obrestnimi merami in stroški, medtem ko se z naložbami v infrastrukturo težave nekoliko ublažijo. Proizvodni sektor se upočasnjuje zaradi oslabljenega povpraševanja, sektor trajnega potrošnega blaga pa je močno prizadet“ (92). |
(77) |
V izjavi predsednika z zasedanja Odbora OECD za jeklo marca 2024 pa je navedeno, da najnovejše napovedi za leti 2024 in 2025 kažejo, da bo svetovna rast povpraševanja po jeklu še naprej zelo počasna (93). |
(78) |
Nazadnje, gospodarski obeti združenja EUROFER so bili v skladu z drugimi ocenjenimi obeti in so kazali, da bo sedanja gospodarska negotovost še naprej vplivala na rast trga jekla v prihodnjih četrtletjih in da naj bi se rast v sektorjih, ki uporabljajo jeklo, v letu 2024 še bolj upočasnila (0,2 %, popravljeno navzdol z 0,4 %), predvsem zaradi druge zaporedne recesije v gradbenem sektorju, nato pa naj bi se v letu 2025 zmerno povečala (1,5 %) (94). |
(79) |
Komisija je zato sklenila, da bi bile razmere na svetovnem trgu jekla na splošno in zlasti v Uniji z vidika povpraševanja še naprej zahtevne. |
3.2.3 Sklepi o zahtevi glede potrebe
(80) |
Komisija je na podlagi zgoraj navedenih dokazov in premislekov ugotovila, da je jeklarska industrija Unije v negotovem položaju. |
(81) |
Komisija je ugotovila tudi, da je uvoz iz glavnih držav izvoznic jekla izvajal in še vedno izvaja zelo velik in vse večji pritisk na trg jekla v Uniji. Pritisk uvoza se je še povečal zaradi nenadnega in hitrega prodora uvoza iz različnih držav porekla, ki v preteklosti niso bile prisotne na trgu Unije v pomembnem obsegu. To je še povečalo pritisk uvoza, ugotovljen v prejšnjih preiskavah. |
(82) |
Komisija je potrdila tudi visoke ravni presežne zmogljivosti in pričakovano povečanje zmogljivosti v prihodnjih letih ob pričakovani počasni rasti povpraševanja. To kaže, da se stanje presežne zmogljivosti verjetno ne bo izboljšalo. |
(83) |
Države izvoznice so izgubile dostop do trga, in sicer ne le do največjih uvoznih trgov (Unije in ZDA), temveč tudi do drugih tretjih trgov. Poleg tega se je na splošno zmanjšala tudi njihova domača potrošnja. Nenadno povečanje izvoza iz Kitajske je ustvarilo dodaten pritisk na konkurenco na tretjih trgih in izpodrinilo količine iz drugih držav izvoznic, kar je trend, ki ne kaže znakov preobrata v bližnji prihodnosti. |
(84) |
Omejevalni trgovinski ukrepi in ukrepi v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite so se povečevali in ostali na visoki ravni, kar je državam izvoznicam povzročalo dodatne težave pri iskanju trgov za njihovo proizvodnjo. Nazadnje, preiskava je potrdila, da je trg Unije privlačen v smislu velikosti in cen. |
(85) |
Glede na obseg svetovne presežne zmogljivosti, veliko število trgovinskih ovir v več jurisdikcijah in obstoječe tržne obete je Komisija sklenila, da bi se v primeru izteka zaščitnega ukrepa uvoz v Unijo verjetno povečal. Takšno povečanje bi povzročilo dodaten pritisk uvoza na šibko industrijo Unije in bi zato verjetno povzročilo resno škodo. Komisija je zato na podlagi elementov, analiziranih v oddelkih 3.1 in 3.2, sklenila, da je ukrep še vedno potreben za preprečevanje ali odpravo resne škode industriji Unije. |
3.3 Ali obstajajo dokazi, da se industrija Unije prilagaja?
(86) |
Eden od ciljev zaščitnega instrumenta je domačim proizvajalcem omogočiti, da se med veljavnostjo ukrepov prilagodijo. Zato so dokazi o prilagoditvah industrije nujen pogoj za podaljšanje zaščitnega ukrepa. |
(87) |
V zvezi s tem je Komisija že leta 2021 (95) potrdila, da se industrija Unije prilagaja. Ko je Komisija leta 2018 uvedla zaščitni ukrep za jeklo, je jeklarska industrija Unije dejansko že začela proces prilagajanja v odziv na resno krizo v jeklarskem sektorju od sredine leta 2010, ko se je svetovno povpraševanje po jeklu zmanjšalo, zmogljivost po vsem svetu pa se je še naprej povečevala (96). |
(88) |
Komisija je v tej preiskavi z izpolnjenimi vprašalniki (97), pisnimi stališči in lastnimi raziskavami (na podlagi javno dostopnih informacij, kot so članki o prilagoditvah industrije v vseh spodaj navedenih kategorijah) zbrala dokaze o številnih prilagoditvah industrije Unije. |
(89) |
Industrija Unije je dokumentirala številne ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti v sedanjih zahtevnih tržnih razmerah. Od uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa, sprejete leta 2021, je še naprej izvajala številne ukrepe prestrukturiranja, kot je zaprtje manj učinkovitih ali premalo izkoriščenih obratov (98). To je bilo potrjeno s podatki o zmogljivosti iz izpolnjenih vprašalnikov, iz katerih je razvidno rahlo zmanjšanje proizvodne zmogljivosti (99). S temi informacijami so se ujemali tudi podatki Odbora OECD za jeklo, v skladu s katerimi se je zmogljivost v Uniji v obdobju 2018–2023 zmanjšala za 5,2 milijona ton (100). V zvezi s to vrsto prilagoditve je aprila 2024 eden največjih proizvajalcev Unije (thyssenkrupp) napovedal prihajajoče znatno zmanjšanje zmogljivosti v svojem največjem proizvodnem obratu za približno 2,5 milijona ton. Industrija Unije si je tako stalno in znatno prizadevala za prilagoditev tržnim razmeram (101). |
(90) |
Poleg tega so proizvajalci Unije dokumentirali tudi številne druge prilagoditve za izboljšanje konkurenčnosti, kot so razširitev portfelja izdelkov, pogosto z izdelki z višjo dodano vrednostjo (102), ter izboljšanje učinkovitosti procesov in posodobitev obratov (103). V zvezi s tem so bila prizadevanja jeklarske industrije Unije osredotočena na izboljšanje energijske učinkovitosti (104), tudi za izpolnjevanje zahtev EU glede emisij. |
(91) |
Izvedene prilagoditve zajemajo vse družine izdelkov, za katere velja zaščitni ukrep. |
(92) |
Zato je Komisija sklenila, da je iz dokazov razvidno, da se je industrija Unije v obravnavanem obdobju še naprej prilagajala. |
3.4 Interes Unije
(93) |
Komisija je prav tako preučila, ali obstajajo prepričljivi gospodarski razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da podaljšanje obstoječega zaščitnega ukrepa ni v interesu Unije. |
(94) |
V ta namen je Komisija ocenila učinek morebitnih ukrepov na proizvajalce, uvoznike in uporabnike Unije. Ocena razpoložljivih dokazov je strukturirana na naslednji način: (i) gospodarski položaj proizvajalcev jekla v Uniji in možne posledice odprave ukrepa ter (ii) interes uporabnikov in uvoznikov Unije, pri čemer se med drugim ocenjujeta razvoj uporabe tarifnih kvot v okviru zaščitnega ukrepa in splošna razpoložljivost uvoza na trgu Unije glede na obstoječe tržne obete. |
3.4.1 Interes proizvajalcev Unije
(95) |
Kot je navedeno v uredbi o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa, ima jeklarska industrija Unije več kot 500 proizvodnih obratov, ki delujejo v 23 državah članicah EU. Industrija neposredno zaposluje več kot 300 000 ljudi, če pa se upoštevajo posredna in inducirana delovna mesta v drugih sektorjih, se ocenjuje, da podpira 2,6 milijona delovnih mest po vsej Uniji. Poleg tega je iz različnih analiz, ki so jih opravile službe Komisije, razviden pomen jeklarske industrije za gospodarstvo Unije (105). Sedanja preiskava je potrdila, da v zvezi s tem ni bilo bistvenih sprememb. |
(96) |
Komisija je v tej preiskavi tudi sklenila, da je ukrep še vedno potreben za preprečitev resne škode, ki bi se verjetno pojavila, če bi zaščitni ukrep prenehal veljati. Resna škoda bi resno ogrozila prizadevanja industrije Unije za prilagoditev. |
(97) |
S preiskavo je bilo zato potrjeno, da bi bilo podaljšanje ukrepa v interesu proizvajalcev Unije. |
3.4.2 Interes uporabnikov in uvoznikov Unije
(98) |
V preiskavi je bil ocenjen tudi učinek, ki bi ga podaljšanje ukrepa verjetno imelo na uporabnike in uvoznike Unije. |
(99) |
V zvezi s tem je bilo v preiskavi ugotovljeno, da se je potrošnja v Uniji drastično zmanjšala in da so v skladu s tem razvojem trga velike količine tarifnih kvot dosledno in vse bolj ostajale neporabljene. Poleg tega je preiskava potrdila tudi, da je bila razlika med povečanjem količin tarifnih kvot predvsem (106) zaradi redne liberalizacije od leta 2019 v primerjavi z razvojem potrošnje zelo velika in se je še povečevala (107). Tudi tržni obeti so pokazali, da se pričakuje le zmerna rast potrošnje Unije in da bi bila taka rast v vsakem primeru bistveno manjša od količin tarifnih kvot, ki so ostale na voljo, običajno v zvezi z več državami porekla, po kategorijah izdelkov in družinah izdelkov. |
(100) |
Komisija je zato sklenila, da bodo imeli uporabniki in uvozniki Unije tudi v primeru podaljšanja ukrepa na splošno še naprej možnost nabavljati dajatev prosto jeklo za vse kategorije izdelkov iz različnih držav porekla. Poleg tega je preiskava potrdila tudi, da so imeli proizvajalci Unije manevrski prostor za povečanje izkoriščenosti zmogljivosti in so zato lahko strankam Unije dobavljali dodatne količine. Zato je Komisija potrdila, da podaljšanje ukrepa uporabnikom in uvoznikom Unije na splošno ne bi preprečilo, da bi nabavljali zadostne količine dajatev prostega jekla od uvoznikov in proizvajalcev Unije. |
(101) |
Poleg tega je Komisija tako kot v uredbi o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa (108) preverila morebitni učinek zaščitnega ukrepa (109) na raven cen jekla na trgu Unije, tako da je zadevne trende v Uniji primerjala s trendi na drugih glavnih trgih jekla po vsem svetu (110). Analiza je pokazala, da je razvoj cen na trgu Unije sledil enakemu ali zelo podobnemu trendu kot razvoj cen na drugih trgih, kar kaže, da zaščitni ukrep ni povzročil nepravilnosti v smislu trenda cen v Uniji. |
(102) |
Zato je Komisija na podlagi teh ugotovitev sklenila, da iz stališč, ki so jih predložili uporabniki in uvozniki Unije, ni razvidno, da bi bilo podaljšanje v nasprotju s splošnim interesom Unije. |
3.5 Sklep o podaljšanju
(103) |
Komisija je ugotovila, da so izpolnjene pravne zahteve glede potrebe in prilagoditve, potrebne za podaljšanje zaščitnega ukrepa. Poleg tega je ugotovila, da ukrep ne bi bil v nasprotju s splošnim interesom Unije. |
(104) |
Zato je Komisija sklenila, da je zaščitni ukrep za jeklo primerno podaljšati, da bo veljal tudi po 30. juniju 2024. |
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI V ZVEZI S PODALJŠANJEM
(105) |
Komisija je od zainteresiranih strani, vključno s proizvajalci jekla Unije, uporabniki in uvozniki jekla Unije ter njihovimi združenji, proizvajalci izvozniki in vladami tretjih držav, prejela več kot 65 stališč s pripombami in protiargumenti. V tem oddelku bo obravnavala trditve teh zainteresiranih strani o podaljšanju. Zaradi upravne učinkovitosti je trditve združila po naravi in vsebini. Kjer je bilo primerno, se je Komisija sklicevala na ugotovitve v tej uredbi (oddelka 3 in 4), v katerih je že bila podrobno obravnavana večina trditev zainteresiranih strani. Komisija je sklenila, da nobeden od predloženih argumentov ne more spremeniti sklepa Komisije glede primernosti podaljšanja zaščitnega ukrepa za jeklo. |
4.1 Komisija mora na podlagi ugotovitev Organa STO za reševanje sporov v sporu DS595 odpraviti ukrep
(106) |
Nekatere zainteresirane strani so se sklicevale na poročilo Organa za reševanje sporov z dne 29. aprila 2022 v sporu DS595 European Union – Safeguard measures on certain steel products (Evropska unija – zaščitni ukrepi za nekatere izdelke iz jekla), pri čemer so trdile, da bi morala Komisija samodejno odpraviti ukrep, saj ni bil v skladu z nekaterimi določbami Sporazuma STO o zaščitnih ukrepih ter Splošnega sporazuma o trgovini in carinah (v nadaljnjem besedilu: sporazum GATT). |
(107) |
V zvezi s tem se Komisija tako kot v prejšnjih pregledih, v katerih je bila predložena ta trditev, sklicuje na Izvedbeno uredbo (EU) 2023/104 z dne 13. januarja 2023 (111), s katero je izvršila odločbo Organa za reševanje sporov in tako zaščitni ukrep za jeklo uskladila s pravili STO v nekaj vidikih, pri katerih je panel za reševanje sporov ugotovil nedoslednosti. |
(108) |
Zato trditve, ki se nanašajo na navedeni spor, niso upoštevne v okviru tekočega pregleda, saj so bile obravnavane že v ločenem pravnem aktu. V vsakem primeru in kot izhaja iz logike Uredbe (EU) 2023/104, se Komisija ni strinjala s trditvami, da bi morala na podlagi ugotovitev panela v navedenem sporu ukrep odpraviti. |
(109) |
Ena od strani je trdila, da imajo članice STO v skladu s pravili STO možnost, da zaščitne ukrepe enkrat podaljšajo. V ustreznem besedilu Sporazuma STO (člen 7(3)) o zaščitnih ukrepih je namreč beseda „podaljšanje“ (extension) uporabljena v ednini. Organ za reševanje sporov doslej še ni podal vsebinske razlage, vendar je pred besedo „podaljšanje“ v členu 7.3 beseda „katero koli“ (any), kar bi lahko pomenilo, da je mogoče več kot eno podaljšanje. Poleg tega je v členu 19(3) osnovne uredbe o zaščitnih ukrepih v angleškem jeziku izraz extensions („podaljšanja“) uporabljen v množini. |
4.2 Zmanjšano tveganje preusmeritve trgovine zaradi sprememb ukrepa iz člena 232 zakona ZDA
(110) |
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi se zaradi nekaterih sprememb ukrepa iz člena 232 zakona ZDA tveganje preusmeritve trgovine zmanjšalo do te mere, da zaščitni ukrep iz teh razlogov ni več potreben. |
(111) |
To je pogosta trditev, ki so jo zainteresirane strani predložile tudi v prejšnjih pregledih. Zato je Komisija v preteklosti o tem vprašanju presojala ob različnih priložnostih, med drugim pri pregledu junija 2023 (112). V vseh primerih je sklenila, da spremembe ukrepa iz člena 232 zakona ZDA niso spremenile ocene v zvezi s tveganjem preusmeritve trgovine na trg Unije, ki izhaja iz ukrepa iz člena 232 zakona ZDA (113). |
(112) |
V okviru sedanjega pregleda so bile spremembe ukrepa iz člena 232 zakona ZDA, na katere se sklicujejo zainteresirane strani, izvedene pred junijem 2023 in so bile zato že del ocene Komisije v navedeni preiskavi. Zato Komisiji niso bili predloženi nobeni dodatni dokazi, zaradi katerih bi morala spremeniti svojo ocene iz leta 2023. |
(113) |
Kot je poleg tega pojasnjeno v oddelku 3.2.2(e), je bilo iz informacij, ki so bile na voljo Komisiji, razvidno, da ne le da bo ukrep iz člena 232 zakona ZDA zelo verjetno ostal v veljavi, temveč da ZDA in druge tretje države povečujejo število trgovinskih ukrepov proti uvozu iz tretjih držav. S tem se povečuje tveganje preusmeritve trgovine zaradi takšnih ukrepov, vključno z ukrepom iz člena 232 zakona ZDA. |
4.3 Trg Unije je dovolj zaščiten z drugimi instrumenti trgovinske zaščite
(114) |
Nekatere strani so trdile, da je jeklarska industrija Unije že dovolj zaščitena s številnimi protidampinškimi in izravnalnimi ukrepi za širok nabor izdelkov. V zvezi s tem kumulativni učinek različnih instrumentov trgovinske zaščite ustvarja razmere čezmerne zaščite industrije Unije. |
(115) |
Komisija ugotavlja, da ima vsak od različnih instrumentov trgovinske zaščite drugačen namen. Zaščitni ukrep je ukrep erga omnes, s katerim se obravnavajo povečanja uvoza zaradi nepredvidenih dogodkov, ki povzročajo ali bi lahko povzročili resno škodo, protidampinški in izravnalni ukrepi pa so usmerjeni v zaščito domače industrije pred nepoštenimi trgovinskimi praksami (škodljivi damping ali subvencioniranje). Če so izpolnjeni pravni pogoji za uvedbo (ali podaljšanje) različnih instrumentov, lahko EU ali katera koli druga članica STO hkrati uporablja različne instrumente. |
(116) |
Kot je bilo opozorjeno v prejšnjih preiskavah (114), je zaščitni instrument v EU združljiv z uporabo drugih instrumentov trgovinske zaščite, ne da bi povzročil čezmerno zaščito, saj pravni okvir EU (115) določa mehanizem za preprečevanje dvojnega pravnega sredstva za isti izdelek. Ta mehanizem zagotavlja, da če uvoz pod zaščitnim ukrepom preseže količino dajatev prostih tarifnih kvot, se 25 % ne kumulira v veljavno protidampinško in/ali izravnalno dajatev, tako da to ne bi vplivalo na trgovino bolj, kot je zaželeno. Poleg tega je Splošno sodišče EU legalnost prakse Komisije v zvezi s tem potrdilo pri izpodbijanju zaščitnega ukrepa za jeklo (116). Komisija je na podlagi tega zavrnila zgornje trditve. |
4.4 Obseg uvoza se je zmanjšal, majhna uporaba tarifnih kvot pa kaže majhen pritisk uvoza
(117) |
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je zaradi zmanjšanega povpraševanja in majhne uporabe tarifnih kvot pritisk uvoza manjši. |
(118) |
Vendar podatki kljub znižanju ravni uporabe tarifnih kvot v razmerah manjše potrošnje (–14 % v obdobju 2021–2023) in manjšega uvoza (–17 % v istem obdobju) kažejo, da je pritisk uvoza v smislu tržnega deleža uvoza še vedno velik. Čeprav se je tržni delež uvoza v letu 2023 nekoliko zmanjšal, je bil še naprej blizu rekordnih ravni, saj je bil 21,5-odstoten. Ta raven je znatno višja od povprečnega tržnega deleža pred sprejetjem dokončnih zaščitnih ukrepov v začetku leta 2019 (16,4 %). |
(119) |
Poleg tega je, kot je pojasnjeno v oddelku 3.2.2(a), skupna povprečna količina izčrpanih tarifnih kvot predstavljala 32 % (skoraj dva milijona ton na četrtletje) skupnega povprečnega obsega uvoza v tekočem letu zaščitnega ukrepa. Kar zadeva države porekla, je nadaljnji pritisk uvoza iz nekaterih držav porekla v nekaterih kategorijah izdelkov (117) kljub splošni razpoložljivosti količin tarifnih kvot zaradi zmanjševanja povpraševanja prispeval k splošnemu povečanju tržnega deleža uvoza v obravnavanem obdobju. |
(120) |
Zato Komisija meni, da manjša uporaba tarifnih kvot ne pomeni nujno zmanjšanja pritiska uvoza, ki bi lahko upravičilo odpravo ukrepa do 30. junija 2024. |
4.5 Hitro izčrpanje nekaterih tarifnih kvot kaže, da ni dovolj jekla za uvoz
(121) |
Nekatere zainteresirane strani (predvsem izvozniki in uporabniki) so trdile, da se nekatere tarifne kvote izčrpajo hitro ali dosledno in da zato količine dajatev prostih tarifnih kvot ne zadostujejo. To naj bi povzročalo pomanjkanje dobave. |
(122) |
Komisija je to trditev ocenila v prejšnjih preiskavah in tudi v okviru sedanjega pregleda potrjuje, da na podlagi hitrega izčrpanja nekaterih tarifnih kvot ni mogoče sklepati, da zaščitni ukrep povzroča pomanjkanje jekla za uporabnike na splošno. V zvezi s tem je Komisija navedla, da so se trditve nekaterih zainteresiranih strani nanašale na ločeno izčrpanje nekaterih specifičnih tarifnih kvot, ne da bi se upoštevala splošna razpoložljivost jekla zunaj specifične države porekla, ki je morda hitro izčrpala svojo tarifno kvoto. Komisija je tako potrdila, da so bile v določenem trenutku v nekaterih specifičnih državah porekla tarifne kvote za nekatere kategorije izdelkov morda sicer izčrpane, vendar so bile v drugih državah porekla za navedene kategorije izdelkov na splošno široko dostopne (glej oddelek 3.2.2(b)). |
(123) |
Poleg tega dokazi različnih strani niso potrdili trditve, da industrija Unije ni sposobna dobavljati. Nasprotno, nizke stopnje izkoriščenosti v večini kategorij izdelkov kažejo, da je kupovanje od industrije Unije realna možnost. |
(124) |
Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
4.6 Uspešnost industrije Unije
(125) |
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da ni dokazov, da je industrija Unije v ranljivem položaju, druge pa so trdile, da ugotovljenih dejavnikov škode ni mogoče pripisati povečanju uvoza (ali morebitnemu povečanju uvoza), temveč svetovnim razmeram. Med drugimi dejavniki, ki vplivajo na uspešnost industrije Unije, naj bi bila zlasti zvišanje stroškov energije in zvišanje stroškov prevoza. Nazadnje so druge strani navedle, da škoda ni bila preverjena za vse kategorije izdelkov. |
(126) |
V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da zahteve za podaljšanje zaščitnega ukrepa v skladu s členom 7(1) sporazuma STO o zaščitnih ukrepih in členom 19(2) osnovne uredbe o zaščitnih ukrepih, in sicer potreba, da se prepreči ali popravi resna škoda ter da se domača industrija prilagaja, ne zahtevajo, da se v obravnavanem obdobju poveča uvoz. Komisija je ugotovila, da obstaja verjetnost, da bi se ob prenehanju veljavnosti zaščitnega ukrepa uvoz povečal, kar bi resno škodilo industriji Unije. |
(127) |
Komisija v zvezi z domnevno potrebo po dokazovanju škode v vseh kategorijah izdelkov opozarja, da obseg izdelka zajema vse kategorije izdelkov kot en sam izdelek, zato se ocena škode izvede za izdelek, zajet s preiskavo, kot celoto, ne pa za posamezne kategorije izdelkov. Po potrebi je pokazala, da analiza po družinah izdelkov ne spremeni ugotovitev, do katerih je prišla na ravni izdelka kot celote. |
(128) |
Komisija je zato zgornje trditve zavrnila. |
4.7 Zaščitni ukrep je povzročil zvišanje cen in zmanjšal konkurenčnost industrije v spodnjem delu verige
(129) |
Nekateri uporabniki so trdili, da je zaščitni ukrep povzročil zvišanje cen, kar zmanjšuje konkurenčnost industrij v spodnjem delu verige, ki uporabljajo jeklo. Trdili so tudi, da se je uvoz končnih izdelkov in polizdelkov povečal, saj so zaradi povečanja stroškov vložkov, ki ga je povzročil zaščitni ukrep, postali konkurenčni v primerjavi z enakimi izdelki, ki jih ti uporabniki proizvajajo v EU. |
(130) |
Komisija ni prejela dokazov, ki bi podpirali trditve o cenah ali konkurenčnosti. Vendar so glede na informacije o cenah, ki jih je ocenila Komisija (glej oddelek 3.4.2 o interesu Unije), cene na trgu Unije sledile enakemu ali zelo podobnemu trendu kot cene na drugih trgih, kar kaže, da zaščitni ukrep ni povzročil nepravilnosti v smislu trenda cen v Uniji. |
(131) |
Komisija je zato zgornje trditve zavrnila. |
4.8 Industrija Unije se ne prilagaja
(132) |
Več strani je izpodbijalo prizadevanja industrije Unije za prilagajanje od začetka uporabe zaščitnega ukrepa. Na podlagi tega so menile, da zaščitnega ukrepa ni mogoče podaljšati, ker ni bila izpolnjena ena od pravnih zahtev za podaljšanje. Trdile so, da so bile prilagoditve osredotočene predvsem na razogljičenje jeklarske industrije EU in da ti načrti še niso bili izvedeni. |
(133) |
Proizvajalci Unije so Komisiji predložili številne primere prilagoditev, o katerih je bilo odločeno pred kratkim in so trenutno v različnih fazah izvajanja. Poleg tega je Komisija ugotovila, da so proizvajalci Unije vseh velikosti poleg primerov, ki jih je predložila industrija Unije, sprejeli številne ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti, čeprav so bile tržne razmere zahtevne. Nekateri od teh primerov so navedeni v oddelku 3.3 te uredbe. |
(134) |
Komisija je zato zgornje trditve zavrnila. |
(135) |
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je bila večina prilagoditvenih ukrepov industrije Unije posledica okoljskih obveznosti, ki jih nalagajo zakonodaja in politike EU, in da jih zato ni mogoče šteti za prilagoditve za izboljšanje konkurenčnosti v primerjavi z uvozom. |
(136) |
V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da prilagoditveni ukrepi, ki jih izvajajo podjetja v kakršnem koli okviru, običajno temeljijo na različnih razlogih in imajo hkrati več ciljev. S prilagoditvijo za izboljšanje okoljske učinkovitosti nekega obrata bi se pogosto izboljšala energijska učinkovitost ali pa bi nova vrsta zelenih izdelkov zadovoljila tudi vse večje povpraševanje. Vsekakor bi se z vsemi prilagoditvami, ki jih je ocenila Komisija in so usmerjene v posodobitev obratov, učinkovitost procesov ali zaprtje premalo izkoriščenih obratov, doseglo izboljšanje konkurenčnosti, ki bi na trgu, kot je trg Unije, pomenilo boljšo pripravljenost na soočanje z uvozno konkurenco. |
5. DOLŽINA PODALJŠANEGA OBDOBJA
(137) |
Komisija je ugotovila, da je zaščitni ukrep Unije za jeklo še vedno potreben za preprečevanje resne škode in da obstajajo dokazi, da industrija Unije še naprej izvaja ukrepe za prilagajanje razmeram na trgu, za katere je značilen večji pritisk uvoza. V skladu s členom 19 osnovne uredbe o zaščitnih ukrepih, s katerim je prenesen člen 7(2) sporazuma STO o zaščitnih ukrepih, pa mora biti trajanje zaščitnih ukrepov „omejeno na časovno obdobje, ki je potrebno za preprečitev ali popravilo resne škode in za olajšanje prilagoditve proizvajalcev Unije“. |
(138) |
Zaščitni ukrep lahko traja največ osem let, razen za države v razvoju, ki so članice STO. To pomeni, da lahko Unija obstoječi zaščitni ukrep podaljša največ do 30. junija 2026. |
(139) |
Komisija je v tej preiskavi ugotovila, da je potrebno podaljšanje ukrepa. Nekateri elementi, ki so bili razlog za uvedbo ukrepov v letu 2019, so še vedno prisotni, in sicer visoka stopnja presežne zmogljivosti v jeklarstvu, veliko število ukrepov trgovinske zaščite, ki so jih uporabile druge države, ter tveganje preusmeritve trgovine zaradi ukrepa iz člena 232 zakona ZDA in drugih ukrepov, ki so jih tretje države sprejele od leta 2019. |
(140) |
Poleg tega je položaj industrije Unije trenutno negotov, saj se še naprej prilagaja velikemu in vse večjemu pritisku uvoza iz držav izvoznic. Analizirane informacije niso pokazale nobenih znakov, da bi kateri koli od ključnih elementov, ki upravičujejo podaljšanje ukrepa, v bližnji prihodnosti izginil ali se znatno izboljšal. |
(141) |
Poleg tega je v najnovejših tržnih obetih glede svetovne potrošnje jekla predvideno le skromno okrevanje v višini 1,7 % v letu 2024 (ki bo komajda doseglo vrednosti iz leta 2022) in 1,2 % v letu 2025 (kar pomeni, da bodo ravni potrošnje ostale pod količinami iz leta 2021). |
(142) |
Komisija glede na navedeno meni, da je ustrezno, da se ukrep podaljša za dodatni dve leti, tj. do 30. junija 2026, s čimer bi se zagotovilo, da ukrep proizvajalcem Unije zagotavlja učinkovito in pomembno varnostno mrežo. Ukrep bo samodejno prenehal veljati ob izteku osemletnega obdobja. |
6. VKLJUČITEV MOZAMBIKA V PODROČJE UPORABE UKREPA
(143) |
EU se je v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Južnoafriško razvojno skupnostjo zavezala, da bo uvoz iz držav Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) za obdobje petih let izključila iz uporabe večstranskih zaščitnih ukrepov. Ko se je ta rok iztekel, je EU uvoz iz Južne Afrike in večine članic SADC vključila v področje uporabe zaščitnega ukrepa za jeklo (118). V primeru Mozambika je ta izjema prenehala veljati pozneje. |
(144) |
Komisija je zato menila, da je primerno, da se Mozambik s 1. julijem 2024 vključi v področje uporabe zaščitnega ukrepa, da se izpolni obveznost glede načela države z največjimi ugodnostmi v skladu s pravili STO. |
(145) |
Podatki o uvozu iz Mozambika se zaradi izključitve niso uporabili v prvotnih ugotovitvah Komisije v uredbi o dokončnih zaščitnih ukrepih v zvezi z dokazi o obstoju povečanja uvoza (119). To je bila posledica uporabe načela vzporednosti (120), v skladu s katerim preiskovalni organ v svoji analizi ne more upoštevati tistih držav porekla, ki so izključene iz uporabe ukrepa. |
(146) |
Ker uvoz iz Mozambika ne bo več izključen iz ukrepa, mora Komisija ponovno oceniti prvotne ugotovitve, zaradi katerih so se začeli uporabljati dokončni ukrepi, in sicer z vključitvijo podatkov o uvozu iz Mozambika, ki so bili že na voljo v času prvotne preiskave. |
(147) |
Kar zadeva oceno povečanja uvoza, je v spodnji preglednici prikazan celotni uvoz v EU, za katerega je veljal zaščitni ukrep za jeklo v obdobju, obravnavanem v uredbi o dokončnih zaščitnih ukrepih (2013–2017), vključno z uvozom iz Mozambika: Preglednica 14 Obseg uvoza (po vključitvi Mozambika) in tržni delež
|
(148) |
Uvoz se je v prvotnem obdobju analize v absolutnem smislu povečal za 71 %, povečal pa se je tudi tržni delež uvoza (z 12,78 % v letu 2013 na 18,19 % v letu 2017). Glede na posodobljene podatke je Komisija potrdila, da prvotna ocena o povečanem uvozu ostaja nespremenjena. Poleg tega je glede na zanemarljiv obseg uvoza iz Mozambika v Unijo v primerjavi s celotnim uvozom menila, da še vedno veljajo prvotne ugotovitve o tveganju za nastanek resne škode, vzročni zvezi, interesu Unije in nepredvidenem razvoju dogodkov. Posodobljeni seznam držav v razvoju, vključenih v ukrep, ki vključuje Mozambik, ali izključenih iz njega, je del sedanjega pregleda (Priloga III.2). |
(149) |
Na podlagi zgornje ocene bodo nove tarifne kvote, ki se bodo uporabljale od 1. julija 2024 (Priloga IV), vključevale uvoz iz Mozambika. |
7. OCENA DELOVANJA UKREPA
(150) |
Ko je Komisija sklenila, da je podaljšanje ukrepa ustrezno in da bi moral uvoz iz Mozambika spadati na področje uporabe ukrepa, je preučila, ali bi bile potrebne tehnične prilagoditve delovanja ukrepa. Po podrobni analizi vseh prejetih stališč je sprejela naslednje sklepe. Ti sklepi so glede na strukturo v obvestilu o začetku razvrščeni v naslednje pododdelke v nadaljevanju. |
7.1 Dodelitev in upravljanje tarifnih kvot
(151) |
Komisija je v tem oddelku analizirala razvoj in vzorce uporabe tarifnih kvot ter pripombe, ki so jih v zvezi s tem predložile strani. Na tej podlagi je ugotovila, ali je bila v interesu Unije upravičena kakršna koli prilagoditev zaradi spremenjenih okoliščin. |
Pripombe zainteresiranih strani
(152) |
Nekatere strani (industrija Unije) so zahtevale odpravo četrtletnega prenosa neporabljenih kvot v naslednje četrtletje (vsaj za zadnje četrtletje) ali omejitev prenosa na največ 4 % neporabljenih tarifnih kvot na četrtletni osnovi, druge (nekatere države izvoznice in uporabniki) pa so zahtevale prenos neporabljenih kvot za posamezne države v preostalo kvoto naslednjega četrtletja. |
(153) |
Poleg tega so nekatere države izvoznice in uporabniki zahtevali odpravo sistema kvot za posamezne države za nekatere kategorije (ali celo za vse kategorije) in upravljanje kvot na svetovni ravni v vsakem četrtletju, da bi se čim bolj povečala uporaba kvot. Druge strani so zahtevale, da se nekatere tarifne kvote, ki se trenutno upravljajo na svetovni ravni, upravljajo s kvotami za posamezne države in preostalimi tarifnimi kvotami. |
(154) |
Komisija je prejela tudi zahteve za ponovni izračun vseh kvot na podlagi novega referenčnega obdobja, da bi se upoštevala nedavna sprememba trgovinskih tokov, in zahteve za zvišanje ravni kvot. Nekatere zainteresirane strani so zahtevale tudi odpravo kvot za nekatere države in prerazporeditev teh količin med druge države porekla. |
(155) |
Industrija Unije je zahtevala odpravo sorazmerne razdelitve 25-odstotnega obsega dajatev zunaj kvote na dan izčrpanja določene tarifne kvote med vse deklaracije, sprejete na ta dan. |
Ocena
(156) |
Komisija je najprej ugotovila, da so si številne od zgoraj navedenih trditev medsebojno nasprotujoče. Zlasti je ugotovila, da ni skladne in splošno razširjene utemeljene trditve, ki bi upravičila ponovno oceno obstoječe osnovne strukture upravljanja tarifnih kvot, zlasti v zvezi s časovnim obdobjem, uporabljenim za izračun količin tarifnih kvot, ter kombinacijo kvot za posamezne države in preostalih tarifnih kvot v večini kategorij izdelkov. |
(157) |
Zaščitni ukrep se uporablja že približno šest let. Skozi leta se je izkazalo, da je struktura tarifnih kvot učinkovita in dosledna. Komisija je v upravičenih primerih izvedla potrebne prilagoditve upravljanja kvot, da bi kvote ostale učinkovite in da bi bile posodobljene glede na razvoj trga. Vendar obstajajo osnovni elementi strukture tarifnih kvot, ki so bistveni ter zagotavljajo predvidljivost in skladnost ukrepa, zato Komisija ne vidi razloga za njihovo spremembo. |
(158) |
Kot je bilo v zvezi s tem pojasnjeno v prejšnjih pregledih ukrepa, so bile tarifne kvote, ne glede na to, ali so kvote za posamezne države ali preostale tarifne kvote, dodeljene na podlagi izvoza v referenčnem obdobju prvotne preiskave (121). Tega referenčnega obdobja ni mogoče spremeniti, kot je predlagalo več strani, saj bi bil ponovni izračun vseh tarifnih kvot na podlagi novejših tokov, ki so zajeti z ukrepom, v nasprotju s ciljem spoštovanja tradicionalnih trgovinskih tokov, ki so obstajali pred uvedbo ukrepa. |
(159) |
Sistem četrtletnega upravljanja tarifnih kvot se je izkazal za učinkovitega pri zagotavljanju stabilnosti na trgu Unije, preprečevanju splošnih nenadnih povečanj uvoza, ki bi destabilizirala trg, ter zagotavljanju urejenega in predvidljivega toka uvoza skozi vse leto. Omogoča tudi, da so tradicionalni trgovinski tokovi v smislu količin in držav porekla dovoljeni brez kakršnih koli dodatnih dajatev, in je, kadar je to primerno, nekaterim državam porekla omogočil, da povečajo svoj dajatev prost izvoz tako, da presega njihove tradicionalne trgovinske tokove (122). |
(160) |
Sedanji sistem upravljanja tarifnih kvot je zasnovan tako, da vzpostavlja ravnovesje med nasprotujočimi si interesi. Prvič, deluje v korist industrije Unije, ker preprečuje val uvoza v kratkem obdobju, ki bi negativno vplival na trg. Drugič, koristi tudi nekaterim tretjim državam in uporabnikom Unije, ki bi jih v nasprotnem primeru neupravičeno s trga izrinili drugi večji dobavitelji in tako ne bi mogli dobavljati uporabnikom Unije, ti pa zato ne bi mogli kupovati materiala, ki ga potrebujejo, od teh specifičnih držav porekla. Nazadnje, večjim državam izvoznicam omogoča, da presežejo svoje tradicionalne trgovinske tokove v večini kategorij izdelkov z dostopom do preostale kvote v zadnjem četrtletju obdobja, ko uveljavljeni dobavitelji niso mogli uporabiti vseh kvot. |
(161) |
Izvajanje nekaterih sprememb, ki so jih zahtevale zainteresirane strani, bi močno porušilo ravnovesje interesov med zainteresiranimi stranmi ter bi bilo zato v nasprotju s splošnim interesom Unije in učinkovitim delovanjem ukrepa. To vključuje zahtevo industrije Unije glede sorazmerne razdelitve dajatve na dan izčrpanja kvote. V zvezi s tem se uporabljajo določbe člena 51(4) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 o sorazmernosti, ki ne predvidevajo prožnosti. |
(162) |
Poleg tega strani v svojih stališčih niso predložile dokazov, zakaj sedanji sistem tarifnih kvot ne bi bil primeren ter kako bi bile različne prilagoditve, ki so jih predlagale, v splošnem interesu Unije (in ne le v njihovem posamičnem interesu) in združljive z logiko in ustreznim delovanjem ukrepa. |
(163) |
Komisija je zato menila, da sta ohranitev sedanjega sistema upravljanja kvot (četrtletno upravljanje ter kombinacija kvot za posamezne države in preostalih kvot, razen nekaj utemeljenih izjem v interesu Unije) ter ohranitev prenosa neporabljenih kvot in dostopa do preostalih kvot v zadnjem četrtletju leta zaščitnega ukrepa (četrto četrtletje) še naprej ustrezni in pravični do vseh zainteresiranih strani. |
(164) |
Čeprav je sedanji sistem upravljanja tarifnih kvot ustrezen, je Komisija kljub temu menila, da so potrebne nekatere tehnične prilagoditve za upoštevanje nedavnega razvoja trga, kot so spremembe trgovinskih tokov, in izboljšanje učinkovitosti sistema. Te spremembe bodo podrobneje pojasnjene v nadaljevanju in ocenjene skupaj z nekaterimi trditvami v oddelku 7.2 „Izrivanje tradicionalnih trgovinskih tokov“ in oddelku 7.6 „Druge spremembe okoliščin“. |
7.2 Izrivanje tradicionalnih trgovinskih tokov
(165) |
Zaradi sistema prenosa neporabljenih kvot iz četrtletja v četrtletje v letu zaščitnega ukrepa (123) je zadnje četrtletje leta zaščitnega ukrepa (april–junij) običajno četrtletje, v katerem so neporabljene količine največje. Da bi se čim bolj povečala uporaba kvot ob koncu leta zaščitnega ukrepa, je Komisija v uredbi o dokončnih zaščitnih ukrepih uvedla mehanizem, v skladu s katerim lahko večji izvozniki, ki so izčrpali svoje kvote za posamezne države, v zadnjem četrtletju dostopajo tudi do količin preostale kvote. |
(166) |
Komisija je v okviru prvega pregleda delovanja v letu 2019 ugotovila, da bi lahko ta sistem povzročil neupravičeno izrivanje manjših dobaviteljev iz preostalih kvot. Ta trend se je po letu 2019 razširil na več kategorij. Komisija je zato v pregledu delovanja v letu 2020 oblikovala sistem, v skladu s katerim bi dostop držav, za katere velja kvota za posamezne države, do preostale kvote v zadnjem četrtletju leta zaščitnega ukrepa temeljil na dejanski uporabi preostale kvote v prejšnjih četrtletjih s strani držav, za katere velja preostala tarifna kvota. Namen te prilagoditve je bil zaščititi tokove manjših dobaviteljev, ki so naravni upravičenci do preostalih kvot, v zadnjem četrtletju (124). |
(167) |
Komisija je, da bi zmanjšala izrivanje tradicionalnih držav porekla v preostalih kvotah in da bi bil hkrati še naprej omogočen dodaten dostop v tistih kategorijah, kjer je treba zagotoviti največjo uporabo kvote, oblikovala sistem, po katerem bi vsaka kategorija izdelkov spadala v eno od naslednjih treh različnih skupin, ki ustrezajo trem različnim scenarijem dostopa. Ta sistem izpolnjuje enega od ključnih načel in ciljev zaščitnega ukrepa, in sicer zagotoviti, da se ohranijo tradicionalni trgovski tokovi v smislu držav porekla. |
(168) |
Te tri trenutno vzpostavljene ureditve so:
|
Pripombe zainteresiranih strani
(169) |
V zvezi s sedanjim sistemom, ki državam, za katere velja kvota za posamezne države, omogoča dostop do preostale kvote zadnjega četrtletja leta zaščitnega ukrepa, ni bilo nobenih trditev. |
(170) |
Industrija Unije je v tem oddelku od Komisije zahtevala, naj preišče tveganja izrivanja v vseh kategorijah izdelkov zaradi znatnega povečanja uvoza iz novih držav izvoznic. Ta zahteva se obravnava ločeno v oddelku 7.3. |
Ocena
(171) |
Komisija je na splošno menila, da se je sedanji sistem izkazal za ustreznega svojemu namenu. Zagotavlja, da imajo uporabniki Unije čim večje možnosti za uporabo preostale kvote in da se spoštujejo tradicionalni trgovinski tokovi v okviru preostale kvote v smislu države porekla (kar je prav tako v interesu uporabnikov). Poleg tega Komisija ni prejela pripomb, ki bi kazale na kakršne koli posebne težave pri delovanju te značilnosti ukrepa. |
(172) |
Kljub temu je Komisija na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov ocenila, ali je v zadnjem četrtletju prišlo do izrivanja iz preostale kvote. Ta ocena je bila opravljena na podlagi podatkov o uvozu ter uporabe kvot po državi porekla in kategoriji od 1. aprila 2023 do 31. marca 2024. |
(173) |
Komisija je na podlagi te ocene sklenila, da bi moral sedanji sistem ostati v veljavi. Vendar je menila, da bi ga bilo mogoče poenostaviti tako, da bi udeležencem na trgu zagotavljal predvidljivost in tudi preprečeval morebitno izrivanje v prihodnosti. Zato je menila, da bi bilo treba delovanje ukrepa prilagoditi tako, da bi bili namesto sedanjih treh ureditev dovoljeni dve. Prva ureditev, tj. brez dostopa, bi se uporabljala za tiste kategorije, pri katerih je bila povprečna uporaba preostale kvote v dani kategoriji zelo visoka. Druga ureditev, tj. z dostopom, bi se uporabljala za druge kategorije in bi omogočala dostop do preostale kvote v zadnjem četrtletju za količine, ki jih obstoječe države izvoznice v okviru preostale tarifne kvote v povprečju niso uporabile. Za nekatere kategorije se še naprej uporablja posebna ureditev. |
Prilagoditev
(174) |
Na podlagi tega so bile ureditve dostopa po kategorijah izdelkov prilagojene, kot sledi (za specifične količine glej Prilogo I (IV.3) k tej uredbi):
|
(175) |
Kategorije, za katere se ta sistem ne uporablja (v skladu z načeli, uporabljenimi v prejšnjem pregledu delovanja), so:
|
(176) |
Na splošno bi ukrep s to značilnostjo še naprej omogočal dostop do preostale kvote v zadnjem četrtletju pri veliki večini kategorij izdelkov. Hkrati sistem zagotavlja, da dodatne količine, ki jih lahko nekatere države izvozijo v okviru tega sistema, ne izrivajo neupravičeno držav, za katere ne velja kvota za posamezne države. Odslej bodo države, v katerih načeloma ni tveganja izrivanja, zaščitene tudi pred morebitnimi nenadnimi prihodnjimi spremembami trgovinskih tokov v skladu s povprečno uporabo preostale tarifne kvote v tekočem letu zaščitnega ukrepa. Ta sistem uporabnikom zagotavlja širok dostop do razpoložljivih količin, hkrati pa v zvezi s proizvajalci Unije ohranja učinkovitost ukrepa. Zato je trenutni sistem najustreznejši za splošni interes Unije. |
7.3 Prilagoditve za izboljšanje učinkovitosti ukrepa pri nekaterih preostalih tarifnih kvotah
Pripombe zainteresiranih strani
(177) |
Komisija je menila, da je treba skupaj oceniti nekatere trditve iz oddelka 7.1 (Dodelitev in upravljanje tarifnih kvot), oddelka 7.2 (Izrivanje tradicionalnih trgovinskih tokov) in oddelka 7.6 (Druge spremembe okoliščin). To je zato, ker se zdi, da je osnovni vzrok za te trditve enak. |
(178) |
Trditve so se v bistvu nanašale na spremembo vzorca trgovinskih tokov v nekaj kategorijah izdelkov, pri čemer so izvozniki, ki v referenčnem obdobju (2015–2017) niso izvažali znatnih količin in jim zato niso bile dodeljene kvote za posamezno državo, v znatnih količinah vstopali na trg Unije prek nekaterih preostalih kvot. |
(179) |
Strani so trdile, da se ta sprememba vzorca trgovinskih tokov lahko šteje za trajno spremembo okoliščin, saj so ti novi izvozniki v zadnjih letih znatno povečali proizvodne zmogljivosti. Ti tokovi naj bi druge države porekla izrivali iz preostalih kvot, zato so zainteresirane strani predlagale spremembe upravljanja tarifnih kvot. Te predlagane spremembe so vključevale uvedbo kvot za posamezne države za zaščito nekaterih tokov v preostalih kvotah, vzpostavitev novih ureditev za preprečevanje porabe tarifnih kvot iz nekaterih držav porekla v vseh četrtletjih, prenos neporabljenih količin na preostale kvote v naslednjem četrtletju, razdelitev kategorij ali določitev zgornje meje preostalih kvot. |
Ocena
(180) |
Komisija je analizirala uvozne tokove v preostalih kvotah v številnih kategorijah, v zvezi s katerimi so zainteresirane strani predložile trditve. |
(181) |
Analiza je potrdila, da se je zaradi nedavnega razvoja trga znatno zmanjšal izvoz tradicionalnih dobaviteljev v Unijo v okviru preostalih kvot v nekaterih kategorijah, medtem ko se je izvoz iz novih držav porekla v okviru istih preostalih kvot povečal. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, je ta sprememba trgovinskih tokov povzročila vrsto negativnih učinkov na delovanje ukrepa v nekaterih kategorijah. |
(182) |
Komisija je ugotovila, da so bile trditve utemeljene za dve kategoriji izdelkov. Zato je bila potrebna prilagoditev delovanja ukrepa, da bi se zagotovila njegova učinkovitost in ohranitev tradicionalnih trgovinskih tokov v interesu Unije. |
(a)
(183) |
Kategorija izdelkov 1 (vroče valjani ploščati izdelki) je na splošno zelo pomembna kategorija izdelkov v okviru zaščitnega ukrepa iz različnih razlogov. Stalno predstavlja daleč največji delež uvoza (8,5 milijona ton v letu 2023), ki je leta 2023 predstavljal 31 % celotnega uvoza v okviru ukrepa. Predstavlja tudi 34 % celotne proizvodnje industrije Unije in približno 25 % njene domače prodaje po obsegu. Ta kategorija ima veliko uporab in se šteje za neke vrste blago, zato je še posebej občutljiva na spremembe cen. Vroče valjani ploščati izdelki se lahko med drugim uporabljajo kot končni izdelki v gradbeništvu ali avtomobilski industriji, vendar se uporabljajo tudi kot vhodni material za proizvodnjo izdelkov nižje v proizvodni verigi, zlasti izdelkov iz kategorije 2 (hladno valjani ploščati izdelki), ki se nato lahko nadalje predelajo na primer v izdelke iz kategorije 4 (pločevina s kovinsko prevleko), ki se nato lahko predelajo v izdelke iz kategorije 5 (jeklo, prevlečeno z organskimi premazi). Uporabljajo se tudi kot vhodni material za proizvodnjo nekaterih cevi. Zato je razvoj te kategorije zaradi njene teže v celotni proizvodnji zadevnega izdelka v Uniji in njene povezanosti z več drugimi kategorijami izdelkov še posebej pomemben za učinkovitost zaščitnega ukrepa. |
(184) |
Zato se z učinkovito upravljano tarifno kvoto za to kategorijo zaradi njenega posebnega pomena povečujejo možnosti za učinkovitost ukrepa na splošno. Zaradi tega je bil ta ukrep posebej pregledan in njegovo delovanje večkrat pregledano v prejšnjih pregledih, da bi se njegovo upravljanje prilagodilo prevladujočim tržnim razmeram. |
(185) |
Poleg tega je preostala kvota te kategorije največja posamična tarifna kvota v okviru ukrepa s približno 1 milijonom ton, ki je prvotno na voljo vsako četrtletje. |
(186) |
Kar zadeva trenutne razmere, je bila preostala tarifna kvota od oktobra 2023 (tri zaporedna četrtletja (125)) vedno izčrpana na prvi dan četrtletja. |
(187) |
To je povzročilo neravnovesje na trgu v preostalih četrtletjih, saj so bile takoj dane na voljo zelo velike količine, kar je povzročilo znaten pritisk uvoza. |
(188) |
Pritisk uvoza je bil še posebno močan v tej kategoriji izdelkov, saj se je uvoz kljub splošnemu znatnemu zmanjšanju potrošnje jekla v Uniji še naprej povečeval. Dejansko je tržni delež uvoza v tej kategoriji izdelkov leta 2023 dosegel 30 %, kar je precej nad povprečjem za zadevni izdelek kot celoto. |
(189) |
Pojav zgodnjega izčrpanja je zlasti posledica zelo močnega prodora Vietnama in Egipta, ki sta kategorijo izdelkov 1 v Unijo začela izvažati šele v drugi polovici leta 2022 in sta do konca leta 2023 predstavljala več kot 45 % uvoza v okviru te tarifne kvote. Posledično so bile v nekaterih od teh četrtletij izrinjene druge manjše, a tradicionalno prisotne države izvoznice v tej kategoriji, kot je Švica.
|
(190) |
Da bi omogočili večjo stabilnost trga v tej pomembni kategoriji izdelkov in s tem zagotovili, da razvoj trga ne bi ogrozil učinkovitosti ukrepa, je Komisija ugotovila, da je ustrezno izvesti prilagoditev. |
Prilagoditev
(191) |
Komisija je na podlagi navedenega menila, da je najprimernejša rešitev uvedba omejitve največje količine, ki jo lahko posamezna država četrtletno izvozi v okviru preostale tarifne kvote. |
(192) |
Po skrbni preučitvi vseh zadevnih interesov, vključno z interesi prizadetih držav izvoznic in njihovih uporabnikov v Uniji, je Komisija menila, da je 15-odstotna zgornja meja na posamezno državo glede na količino tarifnih kvot, ki je bila prvotno na voljo v vsakem četrtletju, primerna (126). |
(193) |
Ta raven zgornje meje po eni strani zagotavlja, da bo prodor uvoza na prvi dan četrtletja po obsegu omejen v okviru preostale tarifne kvote, s čimer se bo zmanjšal pritisk uvoza na trg. Po drugi strani bo najbolj prizadetim državam izvoznicam omogočila, da še vedno izvažajo pomembne količine, ki presegajo njihove količine v okviru preteklih trgovinskih tokov pred uvedbo zaščitnega ukrepa, in na splošno tudi njihove količine, izvožene v prvih letih izvajanja zaščitnega ukrepa. Poleg tega ščiti interese tistih uporabnikov Unije in držav izvoznic, ki so bili doslej stalno izrinjeni. |
(194) |
Komisija je menila, da ta prilagoditev iz več razlogov ne pomeni tveganja za razpoložljivost kategorije izdelkov 1 na trgu Unije. Prvič, veliko je neporabljenih kvot za posamezne države pri drugih velikih dobaviteljih, obstajajo pa tudi drugi dobavitelji, ki bi lahko do neke mere povečali svojo prisotnost v okviru preostale tarifne kvote. Drugič, kot je prikazano v preglednici 5, ima industrija Unije na voljo zmogljivosti za povečanje domače proizvodnje. To bi prispevalo k bolj zdravi ravni izkoriščenosti zmogljivosti, kar bi industriji Unije pomagalo izboljšati splošno gospodarsko uspešnost. Nazadnje, glede na napovedane tržne projekcije se zdi zelo malo verjetno, da skupne količine neporabljenih kvot za posamezne države in razpoložljive zmogljivosti proizvajalcev Unije ne bi zadostovale za zadostitev povpraševanja v prihodnosti. |
(195) |
Zato je Komisija menila, da je prilagoditev v splošnem interesu Unije, saj izboljšuje delovanje ukrepa in povečuje njegovo učinkovitost, hkrati pa preprečuje neupravičeno izrivanje in zagotavlja zadostno raznolikost ponudbe za uporabnike Unije. |
(b)
(196) |
Komisija je poleg kategorije izdelkov 1 ugotovila tudi, da se je zaradi spremembe vzorca uvoza porušilo ravnovesje med državami porekla pri preostali tarifni kvoti za kategorijo izdelka 16, kar negativno vpliva na delovanje ukrepa. V tej kategoriji se je v dveh od zadnjih treh ocenjenih četrtletij preostala tarifna kvota začela zapolnjevati v prvih dneh četrtletja (127). |
(197) |
Ocena Komisije je pokazala, da je na splošno do četrtletja julij–september 2023 preostalo tarifno kvoto redno izčrpavalo več različnih držav izvoznic. Delež uvoza po državah se je razlikoval glede na četrtletje. Alžirija je v povprečju (128) uporabila 39 % celotne preostale količine tarifne kvote, Bosna in Hercegovina približno 23 %, Koreja 9 %, Japonska pa 7 %. Več drugih držav je v povprečju uporabilo preostalih 20 %. |
(198) |
Komisija si je pri oblikovanju dokončnega zaščitnega ukrepa in različnih pregledih delovanja prizadevala, da bi ohranila tradicionalne trgovinske tokove v smislu količin in držav porekla. Cilj ohranitve tradicionalnih količin je bil dosežen z izračunom tarifnih kvot na podlagi preteklih trgovinskih tokov, cilj ohranitve tradicionalnih držav porekla pa z določitvijo kvot za posamezne države. |
(199) |
Vendar so bile manjše tradicionalne države dobaviteljice, ki niso izpolnjevale pogojev za kvoto za posamezno državo v dani kategoriji izdelkov, potencialno izpostavljene nenadnim in velikim spremembam trgovinskih tokov v okviru svoje preostale tarifne kvote. Prav s tem so se soočale nekatere države izvoznice v kategoriji izdelkov 16, zaradi česar niso več mogle izvažati pomembnih količin, kar je škodilo njim in njihovim uporabnikom v Uniji.
|
(200) |
Sestava držav porekla v okviru preostale tarifne kvote v tej kategoriji izdelkov se je v četrtletju julija–september 2023 nenadoma spremenila, saj sta Malezija in Egipt nenadoma začela izvažati zelo velike količine. Njuna skupna povprečna uporaba te tarifne kvote pred navedenim četrtletjem je bila 0-odstotna. Vendar je bil v zadnjih treh četrtletjih, za katera so bili na voljo popolni podatki, njun skupni povprečni delež uvoza do 76-odstoten. To je povzročilo veliko zmanjšanje dajatev prostega uvoza iz vseh drugih držav izvoznic, ki so prej ohranjale stabilno prisotnost na trgu Unije. Dejansko so nekatere od njih praktično prenehale izvažati v okviru te tarifne kvote. Zlasti se je zmanjšal delež uporabe tarifnih kvot Bosne in Hercegovine, in sicer na 2 %, Koreje na 4 %, Japonske na 1 % in drugih držav na 1 %. |
(201) |
Zato sta Malezija in Egipt s tem agresivnim prodorom na trg Unije jasno izrinila druge države porekla, ki so redno izvažale v okviru te tarifne kvote, saj sta znatno zmanjšala njihovo prisotnost (Alžirija) ali jih skoraj popolnoma odpravila (npr. Bosna in Hercegovina, Japonska, Koreja), kar je škodilo njim in njihovim uporabnikom v Uniji. |
Prilagoditev
(202) |
Komisija je na podlagi zgornjih ugotovitev menila, da je omejitev največjega obsega dajatev prostega uvoza na državo porekla in četrtletje najprimernejši ukrep za ponovno vzpostavitev bolj uravnotežene porazdelitve držav porekla v tej preostali tarifni kvoti in s tem za zagotovitev boljšega delovanja ukrepa. Menila je, da je primerno, da se ta omejitev za posamezno državo določi na 15 % tarifne kvote, ki je bila prvotno na voljo na začetku vsakega četrtletja. |
(203) |
Komisija želi s to prilagoditvijopreprečiti neupravičene učinke izrivanja manjših tradicionalnih držav porekla dobave in s tem zagotoviti, da so uporabnikom Unije na voljo količine iz teh držav porekla. Po drugi strani bi 15-odstotna zgornja meja najbolj prizadetim državam izvoznicam še naprej omogočala, da še naprej izvažajo pomembne dajatev proste količine, ki znatno presegajo njihove pretekle ravni, ki jih v nekaterih primerih sploh ni bilo. Poleg tega bi uporabnikom Unije omogočila zadostno raznolikost držav porekla. Nazadnje, glede na dosledno preteklo uspešnost drugih držav v okviru preostale tarifne kvote Komisija meni, da je razumno domnevati, da se bo preostala tarifna kvota v tej kategoriji še naprej v celoti uporabljala. |
(204) |
Komisija meni, da je ta prilagoditev v interesu Unije, saj zagotavlja, da so uporabnikom Unije na voljo različni viri dobave, hkrati pa preprečuje razdiralne tokove v korist stabilnosti trga. |
7.4 Posodobitev seznama držav v razvoju, ki so članice STO in so izvzete iz področja uporabe ukrepa zaradi njihove nedavne ravni uvoza
(205) |
Komisija je na podlagi točke 2.C obvestila o začetku napovedala, da bo preverila, ali je uvoz iz države v razvoju, ki je članica STO, v zadevnem obdobju (tj. v letu 2023) presegel prag 3 %, in po potrebi posodobila seznam držav v razvoju, ki so članice STO in bi morale biti vključene v področje uporabe ukrepa ali izključene iz njega. |
Pripombe zainteresiranih strani
(206) |
Več strani je zahtevalo posodobitev seznama držav v razvoju, ki so članice STO in so izvzete iz področja uporabe ukrepa, z uporabo najnovejših podatkov o uvozu. Industrija Unije je poleg tega zahtevala izključitev obsega uvoza iz Ukrajine iz podatkov, ki se uporabljajo za izračun, s katerim se določi, katere države članice v razvoju, ki so članice STO, so izključene iz področja uporabe ukrepa. |
Ocena
(207) |
V skladu s členom 9 Sporazuma STO o zaščitnih ukrepih in členom 18 osnovne uredbe o zaščitnih ukrepih se zaščitni ukrep ne uporablja za izdelek s poreklom iz države v razvoju, ki je članica STO, če je njen delež uvoza manjši od 3 % celotnega uvoza v dani kategoriji izdelkov. Če delež uvoza vseh držav v razvoju, ki so članice STO, pod triodstotnim pragom predstavlja več kot 9 % celotnega uvoza v dani kategoriji, se zaščitni ukrep uporablja za vse države v razvoju, ki so članice STO. Komisija redno pregleduje in posodablja seznam držav v razvoju. |
(208) |
Seznam je bil nazadnje posodobljen junija 2023 v okviru preiskave v zvezi s pregledom za oceno morebitne predčasne ukinitve zaščitnega ukrepa (129). Komisija je kot v prejšnjih preiskavah v zvezi s pregledom posodobila seznam držav v razvoju, za katere velja ukrep ali ki so iz njega izključene, na podlagi izračuna njihovega deleža uvoza z uporabo najnovejših razpoložljivih konsolidiranih podatkov o uvozu, tj. statističnih podatkov o uvozu za leto 2023 (130). Štelo se je, da sprememba metodologije, uporabljene v prejšnjih pregledih, ni primerna. |
Prilagoditev
(209) |
Spremembe, ki izhajajo iz te posodobitve in se uporabljajo od 1. julija 2024, so naslednje (posodobljena preglednica v Prilogi II (III.2) k tej uredbi):
|
7.5 Raven liberalizacije
(210) |
V skladu s pravili STO (131) in EU (132) članica STO, ki uporablja zaščitni ukrep, ta ukrep po enem letu od njegove uvedbe postopno liberalizira v rednih časovnih presledkih v obdobju njegove uporabe. Cilj liberalizacije je postopoma omogočiti več uvozne konkurence na trgu, medtem ko se domača industrija prilagaja na večji obseg uvoza. |
(211) |
Pravo STO ne določa nobene posebne zahteve glede oblike ali konkretne hitrosti liberalizacije, razen tega, da bi morala liberalizacija potekati postopoma in v rednih časovnih presledkih v obdobju uporabe. |
(212) |
Zaščitni ukrep EU za jeklo se od leta 2019 vsako leto liberalizira, ustreznost ravni liberalizacije pa je bila večkrat ocenjena in spremenjena (133). Trenutna letna raven liberalizacije od julija 2022 je 4-odstotna. |
(213) |
Komisija se je v okviru preiskave zavezala, da bo ocenila, ali je sedanja raven liberalizacije še vedno ustrezna oziroma ali bi jo bilo treba spremeniti. |
Pripombe zainteresiranih strani
(214) |
Nekatere zainteresirane strani (zlasti proizvajalci izvozniki in uporabniki Unije) so zahtevale, naj Komisija raven liberalizacije zviša nad 4 %. Nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da je položaj industrije Unije trden in da ni prišlo do preusmeritve trgovine oziroma da se je tveganje zanjo zmanjšalo. Industrija Unije je zahtevala zmanjšanje hitrosti liberalizacije na podlagi dokazov o zmanjšanju ravni potrošnje in obetov za prihodnje mesece. Na tej podlagi je trdila, da na trgu Unije ne bo tveganja pomanjkanja. |
Ocena
(215) |
Da bi Komisija določila ustreznost trenutne ravni liberalizacije, je izvedla analizo, usmerjeno v preteklost, in analizo, usmerjeno v prihodnost. |
(216) |
V zvezi z njeno oceno, usmerjeno v preteklost, podatki kažejo, da je raven liberalizacije prehitela razvoj potrošnje. Medtem ko so se tarifne kvote povečale za skoraj 25 % (vključno s 5-odstotnim dodatnim povečanjem, ki se uporablja od februarja 2019), se je potrošnja v istem obdobju zmanjšala za 17 %. Zaradi teh nasprotujočih si trendov se je zato znatno povečala vrzel med ravnjo tarifnih kvot in povpraševanjem na trgu. |
(217) |
Kar zadeva v prihodnost usmerjeno oceno, trg jekla, kot je pojasnjeno v oddelku 3.2.2(h) zgoraj, kaže jasne znake upočasnjevanja. Svetovna potrošnja jekla se je leta 2023 v primerjavi s prejšnjim letom zmanjšala za 1,1 % (134). V Uniji se je potrošnja zmanjšala še veliko bolj, in sicer za 6 % (135). V najnovejših tržnih obetih glede svetovne potrošnje jekla je predvideno le skromno okrevanje v višini 1,7 % v letu 2024 (ki bo komajda doseglo vrednosti iz leta 2022) in 1,2 % v letu 2025 (kar pomeni, da bodo ravni potrošnje ostale pod količinami iz leta 2021). Kot je prikazano v oddelku 3.2.2(h), se pričakuje, da bodo obeti za trg Unije sledili podobnemu trendu. |
(218) |
Čeprav so se ravni uporabe tarifnih kvot razlikovale od države do države in od kategorije do kategorije, so bile ob koncu vsakega leta zaščitnega ukrepa neporabljene znatne količine, kar se je nadaljevalo tudi v tekočem šestem letu zaščitnega ukrepa (136). |
(219) |
Glede na nedavne negativne trende in obete glede potrošnje jekla v svetu in na trgu jekla Unije ter dejstvo, da so tarifne kvote široko dostopne za vse kategorije izdelkov, je Komisija menila, da ni v interesu Unije, da bi se sedanja velika razlika med hitrostjo povečevanja količin tarifnih kvot in hitrostjo potrošnje jekla še povečala. |
Prilagoditev
(220) |
Glede na vse večjo vrzel med potrošnjo (vključno s pričakovano potrošnjo) in količinami tarifnih kvot ter obstoječe visoke ravni pritiska uvoza, ki se bodo zelo verjetno nadaljevale, je Komisija menila, da bi ohranitev ali zvišanje 4-odstotne ravni resno ogrozilo učinkovitost ukrepa. Poleg tega je potrdila, da je na splošno na voljo dovolj tarifnih kvot za vse kategorije izdelkov. |
(221) |
Glede na navedeno je Komisija menila, da je določitev ravni liberalizacije na 1 % ustrezna za zagotovitev učinkovitosti ukrepa. |
(222) |
Zato se bodo tarifne kvote od 1. julija 2024 za vse kategorije izdelkov še naprej vsako leto povečevale za 1 %. Specifične količine za obdobje od 1. julija 2024 do 30. junija 2026 (četrtletno) so določene v Prilogi IV.1 k tej uredbi. |
(223) |
Skupaj z drugimi prilagoditvami, predstavljenimi v tej uredbi, bo ta raven liberalizacije prispevala k izboljšanju učinkovitosti ukrepa v obdobju, ko je trg Unije izpostavljen velikim napetostim zaradi uvoza, ki jih povzročajo negativni učinki presežne zmogljivosti in posledični odzivi nanjo po vsem svetu v razmerah šibkega povpraševanja. Uporabniki Unije bodo imeli v okviru obstoječih tarifnih kvot še naprej na voljo zadostne dajatev proste količine. |
7.6 Druge spremembe okoliščin, zaradi katerih bi lahko bila potrebna prilagoditev ravni ali dodelitve tarifne kvote
(224) |
Komisija je v obvestilu o začetku obseg trditev iz tega poglavja opredelila kot vsa druga vprašanja, ki ne spadajo v oddelke 7.1 do 7.2 in 7.4 do 7.5 zgoraj, kolikor se nanašajo na trajne spremembe okoliščin v primerjavi z okoliščinami, ki so prevladovale med prvotno preiskavo, katerih učinke bi bilo morda treba pregledati in ki lahko med drugim upravičijo prilagoditev ravni ali dodelitve tarifnih kvot za določene kategorije izdelkov. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo zadostna dokazila v podporo svojim trditvam ter konkretne predloge, kako obravnavati morebiten razvoj dogodkov, ki vpliva na kategorijo izdelkov. |
Pripombe zainteresiranih strani
(225) |
Zahtevke, prejete v zvezi s tem, je mogoče razdeliti na dve vrsti. Prva vrsta se je nanašala na trajne spremembe povpraševanja po nekaterih kategorijah izdelkov, druga vrsta pa na trajne spremembe v zvezi z novimi državami dobaviteljicami. |
(a)
(226) |
Zahtevki v okviru te vrste so se nanašali na spremembe obsega izdelkov, običajno na izključitev kategorij izdelkov iz področja uporabe ukrepa, povečanje dodeljenih tarifnih kvot ali dodelitev kvote za posamezno državo določeni državi porekla na podlagi napovedi hitrega povečanja povpraševanja po določeni kategoriji in kadar industrija Unije domnevno ni bila sposobna dobaviti zadostnih količin. |
Ocena
(227) |
V zvezi s tem dokazi, ki so jih predložile zainteresirane strani, niso upravičili nobene prilagoditve na podlagi trditev v zvezi s spremembami okoliščin. Trditve so se običajno nanašale na specifične države porekla znotraj določenih kategorij izdelkov. V vseh primerih so bile v zadnjih treh četrtletjih (julij 2023–marec 2024) na voljo dajatev proste količine. Zato takšne trditve niso bile v skladu s splošnim interesom Unije, temveč so se nanašale na specifične preference danih deležnikov. Trditve o razpoložljivosti dobave proizvajalcev Unije je obsežno ovrgla tudi industrija Unije, Komisija pa je menila, da dokazi, ki so na voljo v dokumentaciji, vključno z uporabo tarifnih kvot, ne podpirajo trditev v zvezi z morebitnim pomanjkanjem jekla. |
Sklep
(228) |
Zato je Komisija sklenila, da ni zadostnih dokazov, ki bi upravičevali prilagoditve delovanja zaščitnega ukrepa za jeklo na podlagi spremenjenih okoliščin zaradi domnevnega prihodnjega povečanega povpraševanja v določenih kategorijah izdelkov. |
(b)
(229) |
Več strani (industrija Unije, izvozniki in uporabniki) je navedlo, da so se trgovinski tokovi spremenili in da to pomeni trajno spremembo okoliščin. Po mnenju nekaterih strani (industrija Unije) je ta sprememba trgovinskih tokov posledica nove in zapletene regionalne dinamike svetovnih presežnih jeklarskih zmogljivosti, zaradi katerih bi bilo treba spremeniti upravljanje tarifnih kvot. |
(230) |
Trditve v zvezi s spremembo trgovinskih tokov so bile predložene tudi v oddelku 7.1 (Dodelitev in upravljanje tarifnih kvot) in oddelku 7.2 (Izrivanje tradicionalnih trgovinskih tokov) zgoraj. |
(231) |
Zainteresirane strani so trdile, da nekatere kvote za posamezne države v nekaterih kategorijah izdelkov sicer ostajajo večinoma neporabljene, vendar pa na trg Unije prek preostalih kvot vstopajo novi tokovi. Zato so od Komisije zahtevale, naj izvede nekatere prilagoditve upravljanja tarifnih kvot. |
Ocena
(232) |
Komisija je v preiskavi opredelila nove trgovinske tokove, ki vstopajo na trg v nekaterih kategorijah izdelkov. Te trditve je obravnavala s prilagoditvami, opisanimi v oddelku 7.3 zgoraj. |
8. SPREMEMBA OZNAK KN V KATEGORIJAH IZDELKOV 22, 24 IN 26
(233) |
Zaradi posodobitev (137) carinske nomenklature Unije (KN) so bile 1. januarja 2022 spremenjene nekatere oznake KN v zvezi z jeklenimi cevmi, za katere velja zaščitni ukrep za jeklo (138). Zadevne kategorije izdelkov so bile 22 (nerjavne brezšivne cevi), 24 (druge brezšivne cevi) in 26 (druge varjene cevi). |
(234) |
Ta sprememba ni bila upoštevana v zadnjem pregledu ukrepa (139) junija 2023, zato obseg uvoza, ki je bil v navedenem pregledu uporabljen za izračun seznama držav v razvoju, za te kategorije ni bil povsem točen. |
(235) |
Zato je seznam držav v razvoju, za katere velja ukrep, ki se uporablja od 1. julija 2023, pomembno vplival na dve od treh zgoraj navedenih kategorij. Če bi Komisija v svojem zadnjem pregledu uporabila posodobljene oznake KN, bi bile spremembe seznama držav v razvoju glede na seznam, ki je bil dejansko objavljen 1. julija 2023 (in se uporablja do 30. junija 2024), naslednje:
|
(236) |
Spremembe seznama držav v razvoju, za katere velja ukrep zaradi spremembe oznak, so povzete, kot sledi:
|
(237) |
Posodobljeni seznam držav v razvoju, za katere velja ukrep, ki se uporablja v obdobju od 1. julija 2023 do 30. junija 2024, je v Prilogi III (III.2) k tej uredbi. |
(238) |
Praktične posledice teh sprememb seznama držav v razvoju, za katere velja ukrep, ki se uporablja od 1. julija 2023 do 30. junija 2024, so naslednje:
|
(239) |
Na podlagi navedenega Komisija priznava pravico uvoznikov, ki so od 1. julija 2023 do 31. decembra 2023 plačali dajatve v kategoriji 26 v zvezi z uvozom iz določenih držav, da od nacionalnih carinskih organov zahtevajo povračilo teh dajatev v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Te države so:
|
(240) |
Sprejem zahtevkov za povračilo za tekoče četrtletje (1. april 2024–30. junij 2024) bo predmet dodatnega preverjanja, ali je bilo plačilo dajatev posledica tega, da Komisija pri izračunu za države v razvoju ni upoštevala novih oznak, ali ne. |
(241) |
V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (142) se obresti, ki jih je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, izračunajo z obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljeno v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
9. KONČNE PRIPOMBE
(242) |
Ta uredba o spremembi veljavnega zaščitnega ukrepa je skladna tudi z obveznostmi, ki izhajajo iz dvostranskih sporazumov, podpisanih z nekaterimi tretjimi državami. |
(243) |
Ukrep iz te uredbe je v skladu z mnenjem Odbora za zaščitne ukrepe, ustanovljenega na podlagi člena 3(3) osnovne uredbe EU o zaščitnih ukrepih in člena 22(3) Uredbe (EU) 2015/755 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) 2019/159 se spremeni:
(1) |
člen 1, odstavek 2, se spremeni: „2. Za vsako zadevno kategorijo izdelkov, z izjemo kategorij izdelkov 7, 8, 17 in 25.A, se del vsake tarifne kvote dodeli državam, navedenim v Prilogi IV.“ |
(2) |
člen 1, odstavek 3, se spremeni: „3. Preostali del vsake tarifne kvote in tarifna kvota za kategoriji izdelkov 7, 8, 17 in 25.A se dodelijo po načelu ‚kdor prej prispe, prej dobi‘ na podlagi tarifne kvote, ki je enako določena za vsako četrtletje obdobja uvedbe.“ |
(3) |
člen 1, odstavek 5, se spremeni: „5. Kadar se ustrezna tarifna kvota iz odstavka 2 za določeno državo izčrpa, se lahko uvoz iz te države za nekatere kategorije izdelkov opravi v okviru preostalega dela tarifne kvote za isto kategorijo izdelkov. Ta določba se uporablja le v zadnjem četrtletju vsakega leta uporabe dokončne tarifne kvote. Za kategorije izdelkov 3.B, 14, 16, 20 in 26 ne bo omogočen noben nadaljnji dostop do preostalega dela tarifne kvote. Za kategorije izdelkov 2, 3.A, 4.A, 5, 6, 9, 10, 12, 13, 15, 18, 19, 21, 22, 24, 25.B, 27 in 28 bo omogočen le dostop do določene količine v okviru količine tarifne kvote, ki je prvotno na voljo v zadnjem četrtletju. V zvezi s kategorijama izdelkov 1 in 4.B se nobeni državi izvoznici ne dovoli, da sama uporabi več kot 30 % količine preostale tarifne kvote, ki je prvotno na voljo v zadnjem četrtletju vsakega leta uporabe ukrepov.“ |
(4) |
v členu 1 se doda odstavek 7: „7. Za države, ki uvažajo v okviru kvote ‚druge države‘ za kategoriji izdelkov 1 in 16, se uporablja največji obseg uvoza, ki na državo znaša 15 % dajatev proste kvote, razpoložljive na začetku četrtletja, v skladu s Prilogo IV.1 k tej uredbi. Največji obseg uvoza se uporablja za države, ki nimajo kvote za posamezno državo, in sicer v vseh četrtletjih.“ |
(5) |
v členu 2(2) se črta drugi stavek; |
(6) |
člen 6(2) se črta; |
(7) |
v členu 10 se drugi pododstavek spremeni:
|
(8) |
Priloga IV se spremeni s Prilogo I k tej uredbi; |
(9) |
Priloga III.2 se s 1. julijem 2024 nadomesti s Prilogo II k tej uredbi; |
(10) |
Priloga III.2 se od 1. julija 2023 do 30. junija 2024 nadomesti s Prilogo III k tej uredbi. |
Člen 2
1. Vse zaščitne dajatve, plačane v zvezi z uvozom v Unijo v okviru kategorije izdelkov 26 (druge varjene cevi) od 1. julija 2023 do 31. decembra 2023, s poreklom iz držav, navedenih v odstavku 2, se povrnejo ali odpustijo v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.
2. Poreklo uvoza, za katerega velja odstavek 1, je naslednje:
— |
za četrtletje 1. julij 2023–30. september 2023: Bosna in Hercegovina, Kanada, Izrael, Indija, Japonska, Severna Makedonija, Južna Koreja, Singapur, Združene države Amerike, Srbija, Vietnam, |
— |
za četrtletje 1. oktober 2023–31. december 2023: Avstralija, Bosna in Hercegovina, Kanada, Indija, Japonska, Južna Koreja, Nova Kaledonija, Severna Makedonija, Singapur, Združene države Amerike, Kosovo, Srbija, Vietnam. |
3. Povračilo ali odpust dajatev, plačanih v zvezi z uvozom, izvedenim od 1. aprila 2024 do 30. junija 2024, bo predmet dodatnega preverjanja zahtevka za povračilo. Carinski organi v vsaki državi članici se pred odobritvijo zahtevka za povračilo ali odpust obrnejo na Evropsko komisijo.
4. Povračilo ali odpust dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. julija 2024.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. junija 2024
Za Komisijo
predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (UL L 83, 27.3.2015, str. 16).
(2) Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33).
(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 31, 1.2.2019, str. 27).
(4) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1029 z dne 24. junija 2021 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 zaradi podaljšanja zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 225 I/1, 25.6.2021, str. 1).
(5) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1590 z dne 26. septembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 248, 27.9.2019, str. 28, uredba o prvem pregledu delovanja).
(6) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/894 z dne 29. junija 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 206, 30.6.2020, str. 27, uredba o drugem pregledu delovanja).
(7) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/978 z dne 23. junija 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnega zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 167, 24.6.2022, str. 58, v nadaljnjem besedilu: uredba o tretjem pregledu delovanja).
(8) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1301 z dne 26. junija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 161, 27.6.2023, str. 44, v nadaljnjem besedilu: uredba o pregledu iz leta 2023).
(9) Popoln seznam različnih prilagoditev ukrepa, ki med drugim vključuje prilagoditve tarifnih kvot po brexitu in sankcijah proti Belorusiji in Rusiji, je na voljo na spletišču GD za trgovino: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/search.
(10) Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (UL L 83, 27.3.2015, str. 16).
(11) Obvestilo o začetku postopka glede možnega podaljšanja in pregleda zaščitnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih izdelkov iz jekla (UL C, C/2024/1460, 9.2.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/notice/C/2024/1460/oj).
(12) Nezaupne različice izpolnjenih vprašalnikov so zainteresiranim stranem na voljo za pregled v javni dokumentaciji preiskave: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI (na voljo registriranim zainteresiranim stranem).
(13) https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI (na voljo le registriranim zainteresiranim stranem).
(14) Na voljo na posebnem spletišču GD za trgovino za namene preiskave: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2519 (javno dostopno).
(15) Glede na to, da izpolnjeni vprašalniki ne vključujejo vseh proizvajalcev jekla iz Unije, je bil tržni delež industrije Unije izračunan na podlagi podatkov o potrošnji, podatkov o uvozu in podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov.
(16) Za primerjavo razvoja kazalnikov pred letom 2021 glej preglednice 1 do 4 v uredbi o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa.
(17) Glej podatkovno zbirko CRU za razvoj cen energije v Uniji ter primerjavo stroškov energije proizvajalcev jekla v Uniji in proizvajalcev na drugih trgih (na voljo ob naročnini).
(18) Glej oddelek 3.2.2, točki (a) in (b).
(19) Vključno z ravnmi pred uvedbo zaščitnega ukrepa in ravnmi iz prvih let uporabe ukrepa, ocenjenega v uredbi o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa.
(20) Uredba o dokončnih zaščitnih ukrepih, uvodna izjava 47.
(21) Za celoten opis družin izdelkov glej uvodno izjavo 21 uredbe o dokončnih zaščitnih ukrepih.
(22) Za širšo sliko razvoja uvoza v prejšnjih letih glej preglednico 2 uredbe o dokončnih zaščitnih ukrepih in preglednico 9 uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa.
(23) Leto 2013 je prvo leto obdobja, ki ga je Komisija zajela z zbiranjem podatkov v okviru uredbe o dokončnih zaščitnih ukrepih.
(24) Komisija je že v okviru dokončnega ukrepa ob manjšem deležu prodora uvoza ugotovila, da je bilo povečanje uvoza (71 %) znatno. Glej oddelek 3 uredbe o dokončnih zaščitnih ukrepih.
(25) Glej uvodno izjavo 25 uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa.
(26) Podatki, pridobljeni s posebnega spletišča Komisije, z informacijami o uporabi vsake tarifne kvote, ki se dnevno posodabljajo. Osnovni podatki, uporabljeni za to analizo, so javno dostopni na:
https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp.
(27) Leto 4 zajema obdobje od 1. julija 2021 do 30. junija 2022, leto 5 zajema obdobje od 1. julija 2022 do 30. junija 2023.
(28) Leto 6, ki zajema obdobje od 1. julija 2023 do 30. junija 2024.
(29) Podatki za obdobje od 1. julija 2023 do 31. marca 2024.
(30) Te države porekla so Kitajska, Indija, Koreja, Tajvan in Turčija.
(31) V povprečju je število tarifnih kvot, ki so jih izčrpale te države porekla, predstavljalo 65 % vseh izčrpanih tarifnih kvot.
(32) Glej uvodni izjavi 27 in 28 uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa.
(33) Oktober–december 2023, januar–marec 2024, april–junij 2024. Podoben vzorec je bil ugotovljen v nekaterih četrtletjih v kategoriji izdelkov 16 (žica).
(34) Glej preglednico 9 v tej uredbi.
(35) https://dataweb.usitc.gov/
(36) Glej poročilo OECD Steel Market Developments, Q2 2024 (Razvoj na trgu jekla, drugo četrtletje 2024), preglednica 7.
(37) Te države so (po abecednem vrstnem redu): Egipt, Indija, Indonezija, Japonska, Južna Koreja, Turčija in Vietnam. Njihov delež v celotnem uvozu v Unijo je bil leta 2023 65-odstoten.
(38) Podatki za Kitajsko, ki je prav tako ena glavnih izvoznic v Unijo, niso bili vključeni, saj je njen specifični razvoj obravnavan ločeno. Enaka analiza, ki bi vključevala izvoz iz Kitajske, bi pokazala 3-odstotno povečanje izvoza v istem obdobju.
(39) Glej poročilo OECD Steel Market Developments, Q2 2024 (Razvoj na trgu jekla, drugo četrtletje 2024), preglednica 6.
(40) Glej poročilo OECD Steel trade and trade policy developments (Jul. – Dec. 2023) (Razvoj dogodkov v trgovini z jeklom in ukrepi trgovinske politike) (julij– december 2023), oddelek 2.1.1. Ta obseg je večji od skupnega obsega izvoza naslednjih štirih največjih svetovnih izvoznic jekla: Japonske, Republike Koreje, Evropske unije in Turčije. Glej: poročilo OECD Steel Market Developments, Q2 2024 (Razvoj na trgu jekla, drugo četrtletje 2024), preglednica 6.
(41) Glej poročilo OECD Steel Market Developments, Q2 2024 (Razvoj na trgu jekla, drugo četrtletje 2024), preglednica 5.
(42) Glej razvoj domače potrošnje na ključnih trgih v preglednici 13 te uredbe.
(43) Glej poročilo OECD Steel Market Developments, Q2 2024 (Razvoj na trgu jekla, drugo četrtletje 2024), preglednica 7.
(44) Vključno z Vietnamom, Filipini, Malezijo, Tajsko, Indonezijo in Singapurjem.
(45) Glej članek družbe S&P Platts: „Turkish steel mills under pressure from low-priced Asian imports“ (Turške jeklarne pod pritiskom poceni azijskega uvoza), https://www.spglobal.com/commodityinsights/en/market-insights/latest-news/metals/050924-turkish-steel-mills-under-pressure-from-low-priced-asian-imports-panel.
(46) Glej članek družbe Bloomberg: „China’s $8.5 Billion in Steel Spurs Latin America Toward Tariffs“ (Kitajsko jeklo v vrednosti 8,5 milijarde dolarjev spodbudilo Latinsko Ameriko k uvedbi tarif) https://www.bloomberg.com/news/articles/2024-04-23/brazil-joins-protectionist-wave-in-face-of-cheap-steel-imports.
(47) Glej poročilo OECD Steel trade and trade policy developments (Jul. – Dec. 2023) (Razvoj dogodkov v trgovini z jeklom in ukrepi trgovinske politike) (julij–december 2023), preglednica 1, ki jo je treba brati v povezavi s poročilom OECD Steel Market Developments, Q2 2024 (Razvoj na trgu jekla, drugo četrtletje 2024), preglednica 7.
(48) Glej GMK: „In January-April, China increased steel exports by 27 percent“ (Kitajska je v obdobju od januarja do aprila povečala izvoz jekla za 27 odstotkov), https://gmk.center/en/news/china-increased-steel-exports-by-27-y-y-in-january-april/; glej tudi S&P Global Commodity Insights – Platts, World Steel Review (Pregled svetovnih trgov jekla), zvezek 24, številka 19, 8. maj 2024 (na voljo ob naročnini).
(49) Vietnam je v letu 2023 v primerjavi z letom 2021 povečal izvoz zadevnega izdelka za 37 %, Malezija za 535 % in Indonezija za 66 %. V primeru Vietnama, največjega izvoznika med državami porekla, ocenjenimi za ta namen, je povečanje leta 2023 v primerjavi z letom z največjim izvozom pred letom 2021 (to je 2018) znašalo +334 %.
(50) Japonska je v letu 2023 v primerjavi z letom 2021 povečala izvoz za 106 %.
(51) Tudi Republika Koreja, ki se je prav tako soočala s pritiskom Kitajske na svojem domačem trgu in drugih izvoznih trgih, je povečala svojo prisotnost na trgu Unije, čeprav je bilo povečanje zmernejše.
(52) Razvoj uvoza iz nekaterih od teh držav porekla v Unijo je podrobneje predstavljen v okviru analize presežne zmogljivosti iz oddelka 3.2.2(d).
(53) Glavne države izvoznice jekla zadevnega izdelka v Unijo.
(54) Ta preglednica podaja splošen pregled trendov potrošnje nekaterih glavnih kategorij izdelkov, s katerimi se trguje po vsem svetu. Podatki ne odražajo natančno zadevnega izdelka.
(55) Podatki iz leta 2022 so najnovejši podatki, ki so Komisiji na voljo iz tega vira.
(56) Ta trend je ne glede na to, ali je Kitajska vključena v izračun ali izključena iz njega, večinoma primerljiv.
(57) Glej uvodne izjave 49 do 54 uredbe o dokončnih zaščitnih ukrepih.
(58) Glej tudi uvodne izjave 38 do 43 uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa in uvodno izjavo 87 uredbe o pregledu iz leta 2023.
(59) Glej OECD: Latest developments in steelmaking capacity and outlook until 2026 (Nedavni razvoj na področju zmogljivosti proizvodnje jekla in obeti do leta 2026) in svetovni forum o presežni jeklarski zmogljivosti: Steel Exports, Trade Remedy Actions and Sources of Excess Capacity (Izvoz jekla, ukrepi na podlagi trgovinskih sredstev in viri presežne zmogljivosti).
(60) Glej 95. zasedanje Odbora OECD za jeklo – izjava predsednika.
(61) Glej OECD: Latest developments in steelmaking capacity and outlook until 2026 (Nedavni razvoj na področju zmogljivosti proizvodnje jekla in obeti do leta 2026), oddelek 2.4 in oddelek 4.
(62) Prav tam, preglednica 1, str. 9.
(63) Vir: podatkovna zbirka CRU za obdobje 2017–2023, podatki o presežni zmogljivosti v primerjavi s potrošnjo in proizvodnjo. https://www.crugroup.com/analysis/steel/ (dostop na podlagi naročnine).
(64) Glej OECD: Latest developments in steelmaking capacity and outlook until 2026 (Nedavni razvoj na področju zmogljivosti proizvodnje jekla in obeti do leta 2026).
(65) Glej svetovni forum o presežni jeklarski zmogljivosti: Steel Exports, Trade Remedy Actions and Sources of Excess Capacity (Izvoz jekla, ukrepi na podlagi trgovinskih sredstev in viri presežne zmogljivosti).
(66) Prav tam, odstavka 12 in 13.
(67) Glej OECD, Latest developments in steelmaking capacity and outlook until 2026 (Nedavni razvoj na področju zmogljivosti proizvodnje jekla in obeti do leta 2026), Priloga C.
(68) Glej OECD, Latest developments in steelmaking capacity and outlook until 2026 (Nedavni razvoj na področju zmogljivosti proizvodnje jekla in obeti do leta 2026), oddelka 2.4 in 3. Glej tudi https://gmk.center/en/news/chinese-xinxing-invests-2-billion-in-steel-plants-in-egypt/ in https://news.metal.com/newscontent/102434658/Another-Chinese-steel-mills-made-its-way-to-overseas-For-Chinese-companies-looking-to-invest-overseas-what-are-critical-factors-to-watch-for.
(69) Med temi državami izvora so: Alžirija, Egipt, Indonezija, Malezija in Vietnam.
(70) Uvoz iz teh držav porekla se je v primerjavi z letom 2017, tj. zadnjim letom pred uvedbo zaščitnega ukrepa, povečal za 344 %.
(71) Glej uvodne izjave 99 do 110 uredbe o dokončnih zaščitnih ukrepih.
(72) Glej oddelek 3.1.2(c) uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa.
(73) Oddelek 3.5 uredbe o tretjem pregledu delovanja.
(74) Glej oddelek 4.1.2 uredbe o pregledu iz leta 2023.
(75) Glej Fact Sheet: Biden-Harris Administration Announces New Actions to Protect U.S. Steel and Shipbuilding Industry from China’s Unfair Practices (Informativni pregled: administracija Biden-Harris napovedala nove ukrepe za zaščito ameriške jeklarske in ladjedelniške industrije pred nepoštenimi kitajskimi praksami), april 2024, v katerem je navedeno, da je „[...] to vse večji izziv, ki ga je treba obravnavati, da se kitajskemu izvozu jekla in izvozu jekla tretjih držav preprečita dostop do trga ZDA in izogibanje tarifam iz člena 232 ali člena 301. Predsednik Biden je nedavno v Mehiko poslal visoke člane svoje administracije, da bi obravnavali to vprašanje.“
Glej tudi izjavo uradnega govorca USTR Adama Hodgea z dne 9. decembra 2022,https://ustr.gov/about-us/policy-offices/press-office/press-releases/2022/december/statement-ustr-spokesperson-adam-hodge.
(76) Glej Fact Sheet: Biden-Harris Administration Announces New Actions to Protect U.S. Steel and Shipbuilding Industry from China’s Unfair Practices (Informativni pregled: administracija Biden-Harris napovedala nove ukrepe za zaščito ameriške jeklarske in ladjedelniške industrije pred nepoštenimi kitajskimi praksami), april 2024;https://www.whitehouse.gov/briefing-room/statements-releases/2024/04/17/fact-sheet-biden-harris-administration-announces-new-actions-to-protect-u-s-steel-and-shipbuilding-industry-from-chinas-unfair-practices/.
Glej tudi Fact Sheet: President Biden Takes Action to Protect American Workers and Businesses from China’s Unfair Trade Practices (Predsednik Biden sprejel ukrepe za zaščito ameriških delavcev in podjetij pred nepoštenimi trgovinskimi praksami Kitajske), 14. maj 2024:
(77) Specifična ocena ukrepov v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite je izvedena v oddelku 3.2.2 (f).
(78) Glej članek družbe S&P Platts: „ Mexico imposes 25% tariff on imports of steel to improve domestic market“ (Mehika uvedla 25-odstotno tarifo na uvoz jekla za izboljšanje domačega trga) | S&P Global Commodity Insights (spglobal.com)
(79) Glej obvestilo brazilske vlade Gecex restores import tariffs for 5 steel NCMs (Gecex ponovno uvedel uvozne tarife za 5 NCM iz jekla), https://www.gov.br/mdic/pt-br/assuntos/noticias/2024/fevereiro/gecex-recompoe-tarifas-de-importacao-para-5-ncms-do-aco.
(80) Glej članek družbe S&P Platts: Türkiye restricts steel and aluminium exports to Israel, (Turčija omejila izvoz jekla in aluminija v Izrael), v katerem je zlasti ugotovljeno, da „ker je Izrael ena glavnih turških izvoznih destinacij za podolgovate izdelke iz jekla, bi lahko omejitve škodile obsegu izvoza in oblikovanju cen turških tovarn“.
(81) V tej oceni ni upoštevan izvoz iz EU, za katerega veljajo ukrepi v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite.
(82) Glej uvodne izjave 33 do 34 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1013 z dne 17. julija 2018 o uvedbi začasnih zaščitnih ukrepov za uvoz nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 181, 18.7.2018, str. 39), uvodne izjave 47 do 48 uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa in uvodne izjave 64 do 66 uredbe o pregledu iz leta 2023.
(83) Po abecednem vrstnem redu: Egipt, Indija, Indonezija, Japonska, Kitajska, Republika Koreja, Tajvan, Turčija in Vietnam.
(84) https://www.gov.uk/government/news/tra-recommends-steel-safeguard-measure-be-extended-to-2026
(85) https://www.wto.org/english/news_e/news24_e/safe_zaf_04mar24_e.htm
(86) V zvezi s povezavo med obstoječo presežno zmogljivostjo in razvojem ukrepov trgovinske zaščite glej analizo, ki jo je izvedel svetovni forum o presežni jeklarski zmogljivosti: Steel Exports, Trade Remedy Actions and Sources of Excess Capacity (Izvoz jekla, ukrepi na podlagi trgovinskih sredstev in viri presežne zmogljivosti), oddelek 4.
(87) Glej izjavo predsednika Odbora OECD za jeklo: „Vse večja zaskrbljenost zaradi motenj v trgovini z jeklom. Člani so razpravljali o nenadnem povečanju izvoza jekla v zadnjem letu, zlasti iz Kitajske, kjer se izvoz jekla trenutno približuje najvišji ravni iz leta 2016. Povečuje se tudi posredni izvoz jekla (blago, ki vsebuje jeklo, kot so stroji in vozila) iz Kitajske. Ta razvoj dogodkov bi lahko povzročil še večjo nestabilnosti in še več trgovinskih ukrepov po vsem svetu.“
(88) Glej poročilo OECD Steel Market Developments, Q2 2024 (Razvoj na trgu jekla, drugo četrtletje 2024), preglednica 7.
(89) Vir neobdelanih podatkov: podatkovna zbirka Global Trade Atlas (GTA); https://www.gtis.com/gta/. Podatki za leto 2023 za izvoz iz glavnih držav izvoznic jekla v Unijo po abecednem vrstnem redu: Egipt, Indija, Indonezija, Japonska, Kitajska, Republika Koreja, Tajvan, Turčija in Vietnam.
(90) Popoln seznam ukrepov, uvedenih za uvoz jekla od uvedbe zaščitnega ukrepa, je na voljo na spletišču GD za trgovino: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/search.
(91) Za nedavni primer glej novico „Commission fights circumvention of tariffs on imports of cold-rolled stainless steel“ (Komisija se bori proti izogibanju tarifam na uvoz hladno valjanega nerjavnega jekla): https://policy.trade.ec.europa.eu/news/commission-fights-circumvention-tariffs-imports-cold-rolled-stainless-steel-2024-05-07_en.
(92) https://worldsteel.org/media/press-releases/2024/worldsteel-short-range-outlook-april-2024/
(93) Glej izjavo predsednika Odbora OECD za jeklo: https://www.oecd.org/industry/ind/95-oecd-steel-chair-statement.htm#:~:text=The%20combined%20effects%20of%20inflation,steel%20consuming%20sector%2C%20and%20investment.
(94) https://www.eurofer.eu/assets/publications/economic-market-outlook/economic-and-steel-market-outlook-2024-2025-second-quarter/Economic-Report-Q2-2024_final.pdf
(95) Glej oddelek 3.2 uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa.
(96) Glej OECD, Latest developments in steelmaking capacity and outlook until 2026 (Nedavni razvoj na področju zmogljivosti proizvodnje jekla in obeti do leta 2026), preglednica 1, str. 9.
(97) Glej ustrezni oddelek o prilagoditvah v nezaupnih različicah izpolnjenih vprašalnikov proizvajalcev Unije, ki je na voljo na platformi TRON (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI (na voljo le registriranim zainteresiranim stranem). V nekaterih primerih lahko posebne podrobnosti v zvezi z nekaterimi prilagoditvami vsebujejo zaupne poslovne informacije in zato niso na voljo v nezaupni različici odgovora.
(98) „thyssenkrupp Steel Executive Board reacts to challenging market conditions and presents initial conceptual outlines of a structural realignment“ (Izvršilni odbor družbe thyssenkrupp Steel se odziva na zahtevne tržne razmere in predstavlja začetne konceptualne obrise strukturne prerazporeditve), vir: thyssenkrupp-steel.com (11. april 2024) https://www.thyssenkrupp-steel.com/en/newsroom/press-releases/thyssenkrupp-steel-executive-board-reacts-to-challenging-market-conditions-and-presents-initial-conceptual-outlines-of-a-structural-realignment.html;
„Vallourec is winding down pipe production in Germany“ (Vallourec opušča proizvodnjo cevi v Nemčiji), vir: GMK (25. september 2023),
https://gmk.center/en/news/vallourec-is-winding-down-pipe-production-in-germany/;
„thyssenkrupp shuts down the Galmed steel plant in Spain“ (thyssenkrupp zapira jeklarno Galmed v Španiji), vir: GMK (27. november 2023), https://gmk.center/en/news/thyssenkrupp-shuts-down-the-galmed-steel-plant-in-spain/#:~:text=German%20concern%20Thyssenkrupp%20has%20announced,rolled%20galvanized%20coils%20per%20year;
„Outokumpu plans restructuring measures in Germany to strengthen competitiveness and market leadership in advanced materials“ (Outokumpu načrtuje ukrepe za prestrukturiranje v Nemčiji, da bi okrepil konkurenčnost in vodilno vlogo na trgu naprednih materialov), vir: Otokumpu.com (7. november 2023) https://www.outokumpu.com/en/news/2023/outokumpu-plans-restructuring-measures-in-germany-to-strengthen-competitiveness-and-market-leadership-in-advanced-materials-3354404.
(99) Glej preglednico 1 v tej uredbi.
(100) Glej OECD, Latest developments in steelmaking capacity and outlook until 2026 (Nedavni razvoj na področju zmogljivosti proizvodnje jekla in obeti do leta 2026), preglednica 1.
(101) Trend zmanjševanja zmogljivosti je bil izjemen v primerjavi s trendi v drugih večjih jeklarskih regijah, ki so stalno povečevale zmogljivost.
(102) „Liberty Galati invested $8.9 million in a new pipe coating line“ (Liberty Galati je vložila 8,9 milijona dolarjev v novo linijo za premazovanje cevi), vir: GMK (11. maj 2023) https://gmk.center/en/news/liberty-galati-invested-8-9-million-in-a-new-pipe-coating-line/.
„ArcelorMittal plans to invest about $25 million in a galvanizing plant in Krakow“ (ArcelorMittal namerava vložiti približno 25 milijonov USD v obrat za galvanizacijo v Krakovu), vir: GMK (11. april 2024),
„thyssenkrupp Steel puts together largest investment package in 20 years“ (thyssenkrupp Steel je pripravil največji naložbeni sveženj v zadnjih dvajsetih letih), vir: thyssenkrupp.com https://www.thyssenkrupp-steel.com/en/company/strategy-20-30/investments/investments.html (nazadnje obiskano maja 2024).
Številni anketiranci, ki so izpolnili vprašalnike EU, so navedli tudi druge projekte.
(103) „Expansion of large diameter line at Tenaris’s mill in Italy lowers carbon emissions“ (Z razširitvijo linije za cevi velikega premera v Tenarisovi tovarni v Italiji se zmanjšujejo emisije ogljikovega dioksida), vir: Tenaris.com (12. februar 2021), https://www.tenaris.com/en/news/2021/expansion-of-large-diameter-line-in-italy-lowers-carbon-emissions;
„thyssenkrupp Steel is starting a new production modernization project in Duisburg“ (thyssenkrupp Steel začenja nov projekt posodobitve proizvodnje v Duisburgu), vir: GMK (13. december 2023), https://gmk.center/en/news/thyssenkrupp-steel-is-starting-a-new-production-modernization-project-in-duisburg/;
Številni anketiranci, ki so izpolnili vprašalnike EU, so navedli tudi druge projekte.
(104) „Belgium: Showcasing the full spectrum of our decarbonisation technologies“ (Belgija: Predstavitev celotnega spektra naših tehnologij za razogljičenje), vir: corporate.arcelormittal.com (nazadnje obiskano maja 2024) https://corporate.arcelormittal.com/climate-action/decarbonisation-investment-plans/belgium-showcasing-the-full-spectrum-of-our-decarbonisation-technologies;
„Voestalpine produces worlds' first green wire rod a Donawitz plant“ (Voestalpine v tovarni v Donawitzu proizvaja prvo zeleno žico na svetu), vir: GMK (11. april 2024), https://gmk.center/en/news/voestalpine-produces-worlds-first-green-wire-rod-at-donawitz-plant/;
„ArcelorMittal plans major investments in German sites, to accelerate CO2 emissions reduction strategy and leverage the hydrogen grid“ (ArcelorMittal načrtuje velike naložbe v nemških obratih, da bi pospešil strategijo zmanjševanja emisij CO2 in izkoristil vodikovo omrežje), vir: corporate.arcelormittal.com (29. marec 2021), https://corporate.arcelormittal.com/media/news-articles/arcelormittal-plans-major-investment-in-german-sites-to-accelerate-co2-emissions-reduction-strategy-and-leverage-the-hydrogen-grid;
„Aperam launches its new sustainability brand for all its near-zero* footprint premium products, related services and solutions – Aperam infinite.TM“ (Aperam je predstavil svojo novo trajnostno blagovno znamko za vse svoje vrhunske izdelke s skoraj ničelnim* ogljičnim odtisom, povezane storitve in rešitve – Aperam infinite.TM), vir: www.eqs-news.com (23. september 2023) https://www.eqs-news.com/news/corporate/aperam-launches-its-new-sustainability-brand-for-all-its-near-zero-footprint-premium-products-related-services-and-solutions-aperam-infinite-tm/1907309;
„SALCOS milestone reached – Salzgitter AG awards contract for direct reduction plant“ (Dosežen mejnik v sistemu SALCOS – Salzgitter AG je oddal naročilo za obrat za direktno redukcijo), vir: Salzgitter-ag.com (24. maj 2023), https://www.salzgitter-ag.com/en/newsroom/press-releases/details/salcos-milestone-reached-salzgitter-ag-awards-contract-for-direct-reduction-plant-20791.html;
„ArcelorMittal starts production of low carbon heavy steel plate in Spain“ (ArcelorMittal je v Španiji začel proizvodnjo debele pločevine iz maloogljičnega jekla), vir: fastmarkets.com (20. julij 2023), https://www.fastmarkets.com/insights/low-carbon-steel-production-arcelormittal-spain/.
(105) Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi (COM(2013) 407 final), v katerem je Komisija navedla, da je „[m]očan in konkurenčen jeklarski sektor [...] pomemben za industrijsko bazo Evrope“.
Glej tudi delovni dokument služb Komisije Za konkurenčno in čisto evropsko jeklarstvo, (SWD(2021) 353 final z dne 5. maja 2021), v katerem je navedeno, da so energijsko intenzivne industrijske panoge nepogrešljive za evropsko gospodarstvo in da se drugi sektorji opirajo nanje ter da imajo jeklarski sektor in druge energijsko intenzivne industrijske panoge ključno vlogo pri zagotavljanju izdelkov in storitev za številne različne evropske industrijske ekosisteme. V istem dokumentu je navedeno, da je trdna industrijska osnova ključnega pomena za gospodarsko rast Evrope, ohranitev trajnostnih delovnih mest in našo konkurenčnost na svetovnih trgih ter da je močan jeklarski sektor podlaga za številne industrijske vrednostne verige.
(106) Komisija je ob uvedbi dokončnega ukrepa februarja 2019 količine tarifnih kvot povečala za 5 %. To dodatno povečanje ni bilo posledica liberalizacije.
(107) Glej oddelek 7.5 te uredbe.
(108) Glej oddelek 5.2.2 uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa.
(109) Zaščitni ukrep Unije ima obliko tarifne kvote, zato so znatne količine dovoljene brez dajatev.
(110) Glej S&P Global Commodity Insights, ocene tržnih cen Platts (na voljo ob naročnini). Ocenjeni trgi vključujejo Unijo, ZDA, Kitajsko, Turčijo, Mehiko in Indijo, ocenjeni izdelki pa so vroče valjani ploščati izdelki, vroče potopno galvanizirani izdelki, armaturne palice in žice.
(111) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/104 z dne 12. januarja 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla na podlagi poročila, ki ga je sprejel Organ Svetovne trgovinske organizacije za reševanje sporov (UL L 12, 13.1.2023, str. 7).
(112) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1301 z dne 26. junija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla.
(113) Glej na primer oddelek 3.5 uredbe o tretjem pregledu.
(114) Glej oddelek 7.10 uredbe o prvem pregledu zaradi podaljšanja ukrepa in oddelek 4.1.8 uredbe o pregledu iz leta 2023.
(115) Uredba (EU) 2015/477 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o ukrepih, ki jih lahko sprejme Unija v zvezi s kombiniranim učinkom protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov z zaščitnimi ukrepi (UL L 83, 27.3.2015, str. 11).
(116) Glej sodbo z dne 20. oktobra 2021, Novolipetsk Steel PAO/Evropska komisija, T-790/19, ECLI:EU:T:2021:706.
(117) Nekatere od teh kategorij izdelkov, pri katerih so bile nekatere tarifne kvote izčrpane, so zlasti pomembne v smislu količin (na splošno in glede na njihovo družino izdelkov). Vključujejo kategorije izdelkov 1 (vroče valjani ploščati izdelki), ki je v letu 2023 predstavljala 31 % uvoza, 4A in 4B (pločevina s kovinsko prevleko), ki sta v letu 2023 predstavljali 8 % in 7 % uvoza, in 16 (žica), ki je leta 2023 predstavljala 8 % uvoza. Te kategorije spadajo v prvih šest kategorij glede na obseg uvoza.
(118) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/664 z dne 21. aprila 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla.
(119) Glej uvodne izjave 27 do 47 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159.
(120) Poročilo pritožbenega organa, Argentina – Zaščitni ukrepi za uvoz obutve, WT/DS121/AB/R, 14. december 1999, točka 113.
(121) Glej uvodno izjavo 33 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/894 z dne 29. junija 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 206, 30.6.2020, str. 27): „Nazadnje, Komisija ugotavlja tudi, da je referenčno obdobje, uporabljeno za izračun tarifnih kvot, eden od stebrov za oblikovanje ukrepov, prvotno določenih z dokončno uredbo, in da obseg pregleda ne zajema bistvene spremembe osnovne strukture ukrepov“.
(122) Glej na primer možnost dostopa do preostale tarifne kvote v zadnjem četrtletju leta zaščitnega ukrepa (april–junij).
(123) Leto zaščitnega ukrepa EU se začne 1. julija danega leta in konča 30. junija naslednjega leta.
(124) Glej oddelek 3.2.3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/894 z dne 29. junija 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla.
(125) Oktober–december 2023, januar–marec 2024, april–junij 2024.
(126) Prvotno razpoložljiva količina tarifnih kvot je navedena v Prilogi I (IV.1) k tej uredbi.
(127) Od četrtletja oktober–december 2023.
(128) Obdobje od januarja 2021 do junija 2023.
(129) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1301 z dne 26. junija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla.
(130) Vir: Eurostat.
(131) Člen 7(4) Sporazuma STO o zaščitnih ukrepih.
(132) Člen 19(4) osnovne uredbe o zaščitnih ukrepih.
(133) Raven liberalizacije je bila v prvem pregledu delovanja septembra 2019 znižana z napovedanih 5 % na 3 %, po tretjem pregledu delovanja junija 2022 pa se je zvišala s 3 % na 4 %.
(134) Svetovno jeklarsko združenje – Kratkoročni obeti, april 2024.
(135) Glej oddelek 3.2.1 v zvezi z razvojem potrošnje na trgu Unije.
(136) Glej oddelek 3.2.2(b) te uredbe o uporabi tarifnih kvot.
(137) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1832 z dne 12. oktobra 2021 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 385, 29.10.2021, str. 1).
(138) Skupno je bilo ukinjenih 21 oznak KN, dodanih pa 14 oznak KN.
(139) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1301 z dne 26. junija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla.
(140) 1. 7. 2023–30. 9. 2023 in 1. 10. 2023–31. 12. 2023.
(141) Generalni direktorat Evropske komisije za obdavčenje in carinsko unijo.
(142) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).
PRILOGA I
„PRILOGA IV
IV.1 – Količine tarifnih kvot
Številka izdelka |
Kategorija izdelka |
Oznake KN |
Dodelitev po državah (če je ustrezno) |
Leto 7 |
Leto 8 |
Stopnja dodatne dajatve |
Zaporedne številke |
||||||
Od 1.7.2024 do 30.9.2024 |
Od 1.10.2024 do 31.12.2024 |
Od 1.1.2025 do 31.3.2025 |
Od 1.4.2025 do 30.6.2025 |
Od 1.7.2025 do 30.9.2025 |
Od 1.10.2025 do 31.12.2025 |
Od 1.1.2026 do 31.3.2026 |
Od 1.4.2026 do 30.6.2026 |
||||||
Količina tarifne kvote (v neto tonah) |
Količina tarifne kvote (v neto tonah) |
||||||||||||
1 |
Nelegirani in drugi legirani vroče valjani pločevina in trakovi |
7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8966 |
Turčija |
475 173,52 |
475 173,52 |
464 843,66 |
470 008,59 |
479 925,26 |
479 925,26 |
469 492,10 |
474 708,68 |
25 % |
09.8967 |
|||
Indija |
301 703,57 |
301 703,57 |
295 144,80 |
298 424,18 |
304 720,61 |
304 720,61 |
298 096,25 |
301 408,43 |
25 % |
09.8968 |
|||
Republika Koreja |
188 405,48 |
188 405,48 |
184 309,71 |
186 357,59 |
190 289,53 |
190 289,53 |
186 152,80 |
188 221,17 |
25 % |
09.8969 |
|||
Združeno kraljestvo |
157 607,78 |
157 607,78 |
154 181,53 |
155 894,66 |
159 183,86 |
159 183,86 |
155 723,34 |
157 453,60 |
25 % |
09.8976 |
|||
Srbija |
167 256,84 |
167 256,84 |
163 620,82 |
165 438,83 |
168 929,40 |
168 929,40 |
165 257,03 |
167 093,21 |
25 % |
09.8970 |
|||
Druge države |
945 664,87 |
945 664,87 |
925 106,94 |
935 385,91 |
955 121,52 |
955 121,52 |
934 358,01 |
944 739,77 |
25 % |
||||
2 |
Nelegirana in druga legirana hladno valjana pločevina |
7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
Indija |
164 886,33 |
164 886,33 |
161 301,85 |
163 094,09 |
166 535,19 |
166 535,19 |
162 914,86 |
164 725,03 |
25 % |
09.8801 |
Republika Koreja |
95 630,77 |
95 630,77 |
93 551,84 |
94 591,31 |
96 587,08 |
96 587,08 |
94 487,36 |
95 537,22 |
25 % |
09.8802 |
|||
Združeno kraljestvo |
88 383,80 |
88 383,80 |
86 462,41 |
87 423,10 |
89 267,64 |
89 267,64 |
87 327,04 |
88 297,34 |
25 % |
09.8977 |
|||
Ukrajina |
73 421,18 |
73 421,18 |
71 825,07 |
72 623,12 |
74 155,39 |
74 155,39 |
72 543,32 |
73 349,35 |
25 % |
09.8803 |
|||
Srbija |
41 629,15 |
41 629,15 |
40 724,17 |
41 176,66 |
42 045,44 |
42 045,44 |
41 131,41 |
41 588,43 |
25 % |
09.8805 |
|||
Druge države |
338 044,38 |
338 044,38 |
330 695,59 |
334 369,98 |
341 424,82 |
341 424,82 |
334 002,54 |
337 713,68 |
25 % |
||||
3.A |
Elektropločevina (razen GOES) |
7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 |
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8808 |
Združeno kraljestvo |
559,43 |
559,43 |
547,27 |
553,35 |
565,03 |
565,03 |
552,74 |
558,89 |
25 % |
09.8978 |
|||
Islamska republika Iran |
167,77 |
167,77 |
164,12 |
165,95 |
169,45 |
169,45 |
165,76 |
167,61 |
25 % |
09.8809 |
|||
Republika Koreja |
256,93 |
256,93 |
251,35 |
254,14 |
259,50 |
259,50 |
253,86 |
256,68 |
25 % |
09.8806 |
|||
Druge države |
858,86 |
858,86 |
840,19 |
849,52 |
867,45 |
867,45 |
848,59 |
858,02 |
25 % |
||||
3.B |
7225 19 90 , 7226 19 80 |
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8811 |
|
Republika Koreja |
35 566,76 |
35 566,76 |
34 793,57 |
35 180,17 |
35 922,43 |
35 922,43 |
35 141,51 |
35 531,97 |
25 % |
09.8812 |
|||
Kitajska |
31 278,07 |
31 278,07 |
30 598,11 |
30 938,09 |
31 590,85 |
31 590,85 |
30 904,09 |
31 247,47 |
25 % |
09.8813 |
|||
Tajvan |
24 462,63 |
24 462,63 |
23 930,83 |
24 196,73 |
24 707,26 |
24 707,26 |
24 170,14 |
24 438,70 |
25 % |
09.8814 |
|||
Druge države |
8 722,51 |
8 722,51 |
8 532,89 |
8 627,70 |
8 809,74 |
8 809,74 |
8 618,22 |
8 713,98 |
25 % |
||||
4.A |
Pločevina s kovinsko prevleko |
Oznaka KN: 7212 50 20 Oznake TARIC: 7210410020 , 7210410030 , 7210490020 , 7210490030 , 7210610020 , 7210610030 , 7210690020 , 7210690030 , 7212300020 , 7212300030 , 7212506120 , 7212506130 , 7212506920 , 7212506930 , 7225920020 , 7225920030 , 7225990011 , 7225990022 , 7225990023 , 7225990041 , 7225990045 , 7225990091 , 7225990092 , 7225990093 , 7226993010 , 7226993030 , 7226997011 , 7226997013 , 7226997091 , 7226997093 , 7226997094 |
Republika Koreja |
37 935,59 |
37 935,59 |
37 110,90 |
37 523,24 |
38 314,94 |
38 314,94 |
37 482,01 |
37 898,47 |
25 % |
09.8816 |
Indija |
54 225,74 |
54 225,74 |
53 046,92 |
53 636,33 |
54 768,00 |
54 768,00 |
53 577,39 |
54 172,70 |
25 % |
09.8817 |
|||
Združeno kraljestvo |
35 743,38 |
35 743,38 |
34 966,35 |
35 354,86 |
36 100,81 |
36 100,81 |
35 316,01 |
35 708,41 |
25 % |
09.8979 |
|||
Druge države |
477 237,17 |
477 237,17 |
466 862,45 |
472 049,81 |
482 009,54 |
482 009,54 |
471 531,07 |
476 770,30 |
25 % |
||||
4.B |
Oznake CN: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10 , oznake TARIC: 7210410080 , 7210490080 , 7210610080 , 7210690080 , 7212300080 , 7212506180 , 7212506980 , 7225920080 , 7225990025 , 7225990095 , 7226993090 , 7226997019 , 7226997096 |
Kitajska |
129 629,13 |
129 629,13 |
126 811,10 |
128 220,12 |
130 925,42 |
130 925,42 |
128 079,21 |
129 502,32 |
25 % |
09.8821 |
|
Republika Koreja |
168 236,08 |
168 236,08 |
164 578,78 |
166 407,43 |
169 918,44 |
169 918,44 |
166 224,56 |
168 071,50 |
25 % |
09.8822 |
|||
Indija |
77 423,90 |
77 423,90 |
75 740,77 |
76 582,33 |
78 198,14 |
78 198,14 |
76 498,18 |
77 348,16 |
25 % |
09.8823 |
|||
Združeno kraljestvo |
35 743,38 |
35 743,38 |
34 966,35 |
35 354,86 |
36 100,81 |
36 100,81 |
35 316,01 |
35 708,41 |
25 % |
09.8980 |
|||
Druge države |
105 930,82 |
105 930,82 |
103 627,98 |
104 779,40 |
106 990,13 |
106 990,13 |
104 664,26 |
105 827,20 |
25 % |
||||
5 |
Pločevina z organsko prevleko |
7210 70 80 , 7212 40 80 |
Indija |
79 455,26 |
79 455,26 |
77 727,97 |
78 591,62 |
80 249,82 |
80 249,82 |
78 505,25 |
79 377,53 |
25 % |
09.8826 |
Republika Koreja |
71 808,92 |
71 808,92 |
70 247,86 |
71 028,39 |
72 527,01 |
72 527,01 |
70 950,33 |
71 738,67 |
25 % |
09.8827 |
|||
Združeno kraljestvo |
35 255,57 |
35 255,57 |
34 489,14 |
34 872,35 |
35 608,12 |
35 608,12 |
34 834,03 |
35 221,08 |
25 % |
09.8981 |
|||
Tajvan |
23 014,43 |
23 014,43 |
22 514,12 |
22 764,27 |
23 244,57 |
23 244,57 |
22 739,26 |
22 991,92 |
25 % |
09.8828 |
|||
Turčija |
15 889,17 |
15 889,17 |
15 543,76 |
15 716,47 |
16 048,07 |
16 048,07 |
15 699,19 |
15 873,63 |
25 % |
09.8829 |
|||
Druge države |
43 331,67 |
43 331,67 |
42 389,68 |
42 860,67 |
43 764,99 |
43 764,99 |
42 813,57 |
43 289,28 |
25 % |
||||
6 |
Izdelki iz bele pločevine |
7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
Kitajska |
112 138,60 |
112 138,60 |
109 700,80 |
110 919,70 |
113 259,98 |
113 259,98 |
110 797,81 |
112 028,90 |
25 % |
09.8831 |
Združeno kraljestvo |
40 902,97 |
40 902,97 |
40 013,77 |
40 458,37 |
41 312,00 |
41 312,00 |
40 413,91 |
40 862,95 |
25 % |
09.8982 |
|||
Srbija |
22 509,42 |
22 509,42 |
22 020,09 |
22 264,76 |
22 734,52 |
22 734,52 |
22 240,29 |
22 487,40 |
25 % |
09.8832 |
|||
Republika Koreja |
16 282,30 |
16 282,30 |
15 928,34 |
16 105,32 |
16 445,12 |
16 445,12 |
16 087,62 |
16 266,37 |
25 % |
09.8833 |
|||
Tajvan |
13 537,54 |
13 537,54 |
13 243,25 |
13 390,40 |
13 672,92 |
13 672,92 |
13 375,68 |
13 524,30 |
25 % |
09.8834 |
|||
Druge države |
37 515,08 |
37 515,08 |
36 699,54 |
37 107,31 |
37 890,24 |
37 890,24 |
37 066,54 |
37 478,39 |
25 % |
||||
7 |
Nelegirane in druge legirane plošče kvarto |
7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 |
Ukrajina |
283 626,45 |
283 626,45 |
277 460,66 |
280 543,56 |
286 462,72 |
286 462,72 |
280 235,27 |
283 348,99 |
25 % |
09.8836 |
Druge države |
582 521,66 |
582 521,66 |
569 858,15 |
576 189,90 |
588 346,88 |
588 346,88 |
575 556,73 |
581 951,80 |
25 % |
||||
Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) |
5 298,37 |
5 298,37 |
5 183,19 |
5 240,78 |
5 351,36 |
5 351,36 |
5 235,02 |
5 293,19 |
25 % |
09.8498 |
|||
8 |
Nerjavni vroče valjani pločevina in trakovi |
7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
Druge države |
110 902,59 |
110 902,59 |
108 491,66 |
109 697,12 |
112 011,61 |
112 011,61 |
109 576,58 |
110 794,09 |
25 % |
|
Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) |
13,44 |
13,41 |
13,15 |
13,30 |
13,58 |
13,58 |
13,28 |
13,43 |
25 % |
09.8491 |
|||
9 |
Nerjavni hladno valjani pločevina in trakovi |
7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
Republika Koreja |
50 181,76 |
50 181,76 |
49 090,85 |
49 636,30 |
50 683,58 |
50 683,58 |
49 581,76 |
50 132,67 |
25 % |
09.8846 |
Tajvan |
46 535,23 |
46 535,23 |
45 523,59 |
46 029,41 |
47 000,58 |
47 000,58 |
45 978,83 |
46 489,70 |
25 % |
09.8847 |
|||
Indija |
31 102,58 |
31 102,58 |
30 426,44 |
30 764,51 |
31 413,61 |
31 413,61 |
30 730,71 |
31 072,16 |
25 % |
09.8848 |
|||
Južna Afrika |
27 064,27 |
27 064,27 |
26 475,92 |
26 770,10 |
27 334,92 |
27 334,92 |
26 740,68 |
27 037,80 |
25 % |
09.8853 |
|||
Združene države |
25 305,11 |
25 305,11 |
24 755,00 |
25 030,05 |
25 558,16 |
25 558,16 |
25 002,55 |
25 280,35 |
25 % |
09.8849 |
|||
Turčija |
21 057,01 |
21 057,01 |
20 599,25 |
20 828,13 |
21 267,58 |
21 267,58 |
20 805,24 |
21 036,41 |
25 % |
09.8850 |
|||
Druge države |
66 853,01 |
66 853,01 |
65 399,69 |
66 126,35 |
67 521,54 |
67 521,54 |
66 053,68 |
66 787,61 |
25 % |
||||
Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) |
31,50 |
31,50 |
30,81 |
31,15 |
31,81 |
31,81 |
31,12 |
31,46 |
25 % |
09.8492 |
|||
10 |
Nerjavne vroče valjane plošče kvarto |
7219 21 10 , 7219 21 90 |
Kitajska |
4 969,75 |
4 969,75 |
4 861,71 |
4 915,73 |
5 019,45 |
5 019,45 |
4 910,33 |
4 964,89 |
25 % |
09.8856 |
Indija |
2 108,21 |
2 108,21 |
2 062,38 |
2 085,29 |
2 129,29 |
2 129,29 |
2 083,00 |
2 106,15 |
25 % |
09.8857 |
|||
Južna Afrika |
1 443,59 |
1 443,59 |
1 412,20 |
1 427,89 |
1 458,02 |
1 458,02 |
1 426,33 |
1 442,17 |
25 % |
09.8859 |
|||
Združeno kraljestvo |
869,69 |
869,69 |
850,78 |
860,24 |
878,39 |
878,39 |
859,29 |
868,84 |
25 % |
09.8984 |
|||
Tajvan |
802,93 |
802,93 |
785,48 |
794,21 |
810,96 |
810,96 |
793,33 |
802,15 |
25 % |
09.8858 |
|||
Druge države |
1 053,49 |
1 053,49 |
1 030,59 |
1 042,04 |
1 064,03 |
1 064,03 |
1 040,90 |
1 052,46 |
25 % |
||||
12 |
Nelegirane in druge legirane trgovske palice in lahki profili |
7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
Kitajska |
141 807,58 |
141 807,58 |
138 724,81 |
140 266,19 |
143 225,65 |
143 225,65 |
140 112,05 |
141 668,85 |
25 % |
09.8861 |
Združeno kraljestvo |
118 470,22 |
118 470,22 |
115 894,78 |
117 182,50 |
119 654,93 |
119 654,93 |
117 053,73 |
118 354,33 |
25 % |
09.8985 |
|||
Turčija |
107 140,30 |
107 140,30 |
104 811,16 |
105 975,73 |
108 211,70 |
108 211,70 |
105 859,27 |
107 035,48 |
25 % |
09.8862 |
|||
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8863 |
|||
Švica |
68 859,03 |
68 859,03 |
67 362,09 |
68 110,56 |
69 547,62 |
69 547,62 |
68 035,71 |
68 791,66 |
25 % |
09.8864 |
|||
Belorusija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8865 |
|||
Druge države |
61 358,22 |
61 358,22 |
60 024,34 |
60 691,28 |
61 971,80 |
61 971,80 |
60 624,59 |
61 298,19 |
25 % |
||||
13 |
Armaturne palice |
7214 20 00 , 7214 99 10 |
Turčija |
95 436,11 |
95 436,11 |
93 361,42 |
94 398,76 |
96 390,47 |
96 390,47 |
94 295,03 |
95 342,75 |
25 % |
09.8866 |
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8867 |
|||
Ukrajina |
44 430,34 |
44 430,34 |
43 464,46 |
43 947,40 |
44 874,64 |
44 874,64 |
43 899,11 |
44 386,88 |
25 % |
09.8868 |
|||
Bosna in Hercegovina |
34 333,24 |
34 333,24 |
33 586,87 |
33 960,06 |
34 676,58 |
34 676,58 |
33 922,74 |
34 299,66 |
25 % |
09.8869 |
|||
Republika Moldavija |
28 694,83 |
28 694,83 |
28 071,03 |
28 382,93 |
28 981,78 |
28 981,78 |
28 351,74 |
28 666,76 |
25 % |
09.8870 |
|||
Druge države |
139 355,41 |
139 355,41 |
136 325,95 |
137 840,68 |
140 748,97 |
140 748,97 |
137 689,21 |
139 219,09 |
25 % |
||||
Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) |
2 178,07 |
2 178,07 |
2 130,72 |
2 154,40 |
2 199,85 |
2 199,85 |
2 152,03 |
2 175,94 |
25 % |
09.8493 |
|||
14 |
Nerjavne palice in lahki profili |
7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
Indija |
32 082,28 |
32 082,28 |
31 384,84 |
31 733,56 |
32 403,10 |
32 403,10 |
31 698,69 |
32 050,89 |
25 % |
09.8871 |
Združeno kraljestvo |
4 688,43 |
4 688,43 |
4 586,51 |
4 637,47 |
4 735,32 |
4 735,32 |
4 632,37 |
4 683,85 |
25 % |
09.8986 |
|||
Švica |
4 614,90 |
4 614,90 |
4 514,57 |
4 564,73 |
4 661,04 |
4 661,04 |
4 559,72 |
4 610,38 |
25 % |
09.8872 |
|||
Ukrajina |
3 564,33 |
3 564,33 |
3 486,84 |
3 525,59 |
3 599,97 |
3 599,97 |
3 521,71 |
3 560,84 |
25 % |
09.8873 |
|||
Druge države |
5 206,31 |
5 206,31 |
5 093,13 |
5 149,72 |
5 258,38 |
5 258,38 |
5 144,06 |
5 201,22 |
25 % |
||||
15 |
Nerjavne žice |
7221 00 10 , 7221 00 90 |
Indija |
7 461,77 |
7 461,77 |
7 299,56 |
7 380,66 |
7 536,39 |
7 536,39 |
7 372,55 |
7 454,47 |
25 % |
09.8876 |
Tajvan |
4 811,05 |
4 811,05 |
4 706,47 |
4 758,76 |
4 859,16 |
4 859,16 |
4 753,53 |
4 806,35 |
25 % |
09.8877 |
|||
Združeno kraljestvo |
3 865,14 |
3 865,14 |
3 781,12 |
3 823,13 |
3 903,79 |
3 903,79 |
3 818,93 |
3 861,36 |
25 % |
09.8987 |
|||
Republika Koreja |
2 401,99 |
2 401,99 |
2 349,77 |
2 375,88 |
2 426,01 |
2 426,01 |
2 373,27 |
2 399,64 |
25 % |
09.8878 |
|||
Japonska |
1 614,45 |
1 614,45 |
1 579,35 |
1 596,90 |
1 630,59 |
1 630,59 |
1 595,15 |
1 612,87 |
25 % |
09.8880 |
|||
Druge države |
2 439,66 |
2 439,66 |
2 386,63 |
2 413,14 |
2 464,06 |
2 464,06 |
2 410,49 |
2 437,28 |
25 % |
||||
16 |
Nelegirane in druge legirane žice |
7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
Združeno kraljestvo |
185 274,13 |
185 274,13 |
181 246,43 |
183 260,28 |
187 126,87 |
187 126,87 |
183 058,90 |
185 092,89 |
25 % |
09.8988 |
Ukrajina |
124 576,81 |
124 576,81 |
121 868,62 |
123 222,72 |
125 822,58 |
125 822,58 |
123 087,31 |
124 454,95 |
25 % |
09.8881 |
|||
Švica |
136 944,28 |
136 944,28 |
133 967,23 |
135 455,75 |
138 313,72 |
138 313,72 |
135 306,90 |
136 810,31 |
25 % |
09.8882 |
|||
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8883 |
|||
Turčija |
119 010,72 |
119 010,72 |
116 423,53 |
117 717,13 |
120 200,83 |
120 200,83 |
117 587,77 |
118 894,30 |
25 % |
09.8884 |
|||
Belorusija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8885 |
|||
Republika Moldavija |
69 937,46 |
69 937,46 |
68 417,08 |
69 177,27 |
70 636,83 |
70 636,83 |
69 101,25 |
69 869,04 |
25 % |
09.8886 |
|||
Druge države |
122 754,97 |
122 754,97 |
120 086,38 |
121 420,67 |
123 982,52 |
123 982,52 |
121 287,25 |
122 634,88 |
25 % |
||||
17 |
Kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega jekla |
7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
Ukrajina |
31 630,96 |
31 630,96 |
30 943,33 |
31 287,14 |
31 947,27 |
31 947,27 |
31 252,76 |
31 600,01 |
25 % |
09.8891 |
Druge države |
68 221,22 |
68 221,22 |
66 738,15 |
67 479,69 |
68 903,44 |
68 903,44 |
67 405,53 |
68 154,48 |
25 % |
||||
Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) |
14 240,75 |
14 240,75 |
13 931,17 |
14 085,96 |
14 383,16 |
14 383,16 |
14 070,48 |
14 226,82 |
25 % |
09.8499 |
|||
18 |
Piloti |
7301 10 00 |
Kitajska |
7 075,96 |
7 075,96 |
6 922,14 |
6 999,05 |
7 146,72 |
7 146,72 |
6 991,36 |
7 069,04 |
25 % |
09.8901 |
Združeni arabski emirati |
3 501,93 |
3 501,93 |
3 425,80 |
3 463,87 |
3 536,95 |
3 536,95 |
3 460,06 |
3 498,51 |
25 % |
09.8902 |
|||
Združeno kraljestvo |
908,13 |
908,13 |
888,38 |
898,26 |
917,21 |
917,21 |
897,27 |
907,24 |
25 % |
09.8990 |
|||
Druge države |
340,08 |
340,08 |
332,69 |
336,38 |
343,48 |
343,48 |
336,01 |
339,75 |
25 % |
||||
19 |
Železniški material |
7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
Združeno kraljestvo |
5 164,71 |
5 164,71 |
5 052,44 |
5 108,58 |
5 216,36 |
5 216,36 |
5 102,96 |
5 159,66 |
25 % |
09.8991 |
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8906 |
|||
Turčija |
1 573,65 |
1 573,65 |
1 539,44 |
1 556,54 |
1 589,39 |
1 589,39 |
1 554,83 |
1 572,11 |
25 % |
09.8908 |
|||
Kitajska |
1 522,23 |
1 522,23 |
1 489,14 |
1 505,68 |
1 537,45 |
1 537,45 |
1 504,03 |
1 520,74 |
25 % |
09.8907 |
|||
Druge države |
797,70 |
797,70 |
780,36 |
789,03 |
805,67 |
805,67 |
788,16 |
796,92 |
25 % |
||||
20 |
Cevi za plinovode |
7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
Turčija |
49 976,08 |
49 976,08 |
48 889,64 |
49 432,86 |
50 475,84 |
50 475,84 |
49 378,54 |
49 927,19 |
25 % |
09.8911 |
Indija |
19 232,37 |
19 232,37 |
18 814,27 |
19 023,32 |
19 424,69 |
19 424,69 |
19 002,41 |
19 213,55 |
25 % |
09.8912 |
|||
Severna Makedonija |
7 103,37 |
7 103,37 |
6 948,95 |
7 026,16 |
7 174,41 |
7 174,41 |
7 018,44 |
7 096,42 |
25 % |
09.8913 |
|||
Združeno kraljestvo |
6 757,17 |
6 757,17 |
6 610,28 |
6 683,72 |
6 824,74 |
6 824,74 |
6 676,38 |
6 750,56 |
25 % |
09.8992 |
|||
Druge države |
11 229,42 |
11 229,42 |
10 985,31 |
11 107,36 |
11 341,72 |
11 341,72 |
11 095,16 |
11 218,44 |
25 % |
||||
21 |
Votli profili |
7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
Turčija |
99 461,66 |
99 461,66 |
97 299,45 |
98 380,56 |
100 456,28 |
100 456,28 |
98 272,45 |
99 364,36 |
25 % |
09.8916 |
Združeno kraljestvo |
53 047,35 |
53 047,35 |
51 894,15 |
52 470,75 |
53 577,82 |
53 577,82 |
52 413,09 |
52 995,46 |
25 % |
09.8993 |
|||
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8917 |
|||
Severna Makedonija |
29 364,68 |
29 364,68 |
28 726,32 |
29 045,50 |
29 658,33 |
29 658,33 |
29 013,58 |
29 335,96 |
25 % |
09.8918 |
|||
Ukrajina |
21 718,42 |
21 718,42 |
21 246,28 |
21 482,35 |
21 935,60 |
21 935,60 |
21 458,74 |
21 697,17 |
25 % |
09.8919 |
|||
Švica |
16 232,19 |
16 232,19 |
15 879,32 |
16 055,75 |
16 394,51 |
16 394,51 |
16 038,11 |
16 216,31 |
25 % |
09.8920 |
|||
Belorusija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8921 |
|||
Druge države |
20 873,17 |
20 873,17 |
20 419,41 |
20 646,29 |
21 081,91 |
21 081,91 |
20 623,60 |
20 852,76 |
25 % |
||||
22 |
Nerjavne brezšivne cevi |
7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 83 , 7304 49 85 , 7304 49 89 |
Indija |
5 945,04 |
5 945,04 |
5 815,80 |
5 880,42 |
6 004,50 |
6 004,50 |
5 873,96 |
5 939,23 |
25 % |
09.8926 |
Ukrajina |
3 722,57 |
3 722,57 |
3 641,64 |
3 682,10 |
3 759,79 |
3 759,79 |
3 678,06 |
3 718,92 |
25 % |
09.8927 |
|||
Združeno kraljestvo |
1 889,57 |
1 889,57 |
1 848,49 |
1 869,03 |
1 908,46 |
1 908,46 |
1 866,98 |
1 887,72 |
25 % |
09.8994 |
|||
Republika Koreja |
1 170,22 |
1 170,22 |
1 144,78 |
1 157,50 |
1 181,92 |
1 181,92 |
1 156,23 |
1 169,07 |
25 % |
09.8928 |
|||
Japonska |
1 088,25 |
1 088,25 |
1 064,59 |
1 076,42 |
1 099,13 |
1 099,13 |
1 075,23 |
1 087,18 |
25 % |
09.8929 |
|||
Kitajska |
933,70 |
933,70 |
913,40 |
923,55 |
943,03 |
943,03 |
922,53 |
932,78 |
25 % |
09.8931 |
|||
Druge države |
2 716,63 |
2 716,63 |
2 657,57 |
2 687,10 |
2 743,79 |
2 743,79 |
2 684,14 |
2 713,97 |
25 % |
||||
24 |
Druge brezšivne cevi |
7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 90 00 , 7304 39 50 , 7304 39 82 , 7304 39 83 , 7304 39 88 , 7304 59 82 , 7304 59 83 , 7304 59 89 |
Kitajska |
38 808,17 |
38 808,17 |
37 964,52 |
38 386,35 |
39 196,26 |
39 196,26 |
38 344,16 |
38 770,21 |
25 % |
09.8936 |
Ukrajina |
32 437,15 |
32 437,15 |
31 732,00 |
32 084,58 |
32 761,53 |
32 761,53 |
32 049,32 |
32 405,42 |
25 % |
09.8937 |
|||
Belorusija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8938 |
|||
Združeno kraljestvo |
11 835,98 |
11 835,98 |
11 578,68 |
11 707,33 |
11 954,34 |
11 954,34 |
11 694,46 |
11 824,40 |
25 % |
09.8995 |
|||
Združene države |
8 519,43 |
8 519,43 |
8 334,22 |
8 426,83 |
8 604,62 |
8 604,62 |
8 417,57 |
8 511,09 |
25 % |
09.8940 |
|||
Druge države |
45 946,99 |
45 946,99 |
44 948,14 |
45 447,56 |
46 406,46 |
46 406,46 |
45 397,62 |
45 902,04 |
25 % |
||||
25.A |
Velike varjene cevi |
7305 11 00 , 7305 12 00 |
Druge države |
121 581,27 |
121 581,27 |
118 938,20 |
120 259,74 |
122 797,09 |
122 797,09 |
120 127,58 |
121 462,33 |
25 % |
|
Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) |
14,03 |
14,03 |
13,72 |
13,87 |
14,17 |
14,17 |
13,86 |
14,01 |
25 % |
09.8494 |
|||
25.B |
Velike varjene cevi |
7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
Turčija |
15 095,79 |
15 095,79 |
14 767,62 |
14 931,71 |
15 246,75 |
15 246,75 |
14 915,30 |
15 081,03 |
25 % |
09.8971 |
Kitajska |
8 544,60 |
8 544,60 |
8 358,85 |
8 451,72 |
8 630,05 |
8 630,05 |
8 442,44 |
8 536,24 |
25 % |
09.8972 |
|||
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8973 |
|||
Združeno kraljestvo |
6 201,36 |
6 201,36 |
6 066,55 |
6 133,95 |
6 263,37 |
6 263,37 |
6 127,21 |
6 195,29 |
25 % |
09.8996 |
|||
Republika Koreja |
2 921,35 |
2 921,35 |
2 857,84 |
2 889,59 |
2 950,56 |
2 950,56 |
2 886,42 |
2 918,49 |
25 % |
09.8974 |
|||
Druge države |
6 566,11 |
6 566,11 |
6 423,36 |
6 494,73 |
6 631,77 |
6 631,77 |
6 487,60 |
6 559,68 |
25 % |
||||
26 |
Druge varjene cevi |
7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 , 7306 11 00 , 7306 19 00 , 7306 30 12 , 7306 30 18 , 7306 50 21 , 7306 50 29 |
Švica |
48 607,62 |
48 607,62 |
47 550,94 |
48 079,28 |
49 093,70 |
49 093,70 |
48 026,45 |
48 560,07 |
25 % |
09.8946 |
Turčija |
38 497,24 |
38 497,24 |
37 660,35 |
38 078,79 |
38 882,22 |
38 882,22 |
38 036,95 |
38 459,58 |
25 % |
09.8947 |
|||
Združeno kraljestvo |
11 756,08 |
11 756,08 |
11 500,51 |
11 628,30 |
11 873,64 |
11 873,64 |
11 615,52 |
11 744,58 |
25 % |
09.8997 |
|||
Tajvan |
9 108,71 |
9 108,71 |
8 910,69 |
9 009,70 |
9 199,79 |
9 199,79 |
8 999,80 |
9 099,80 |
25 % |
09.8950 |
|||
Kitajska |
8 161,56 |
8 161,56 |
7 984,13 |
8 072,85 |
8 243,18 |
8 243,18 |
8 063,98 |
8 153,58 |
25 % |
09.8949 |
|||
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8952 |
|||
Druge države |
20 271,58 |
20 271,58 |
19 830,89 |
20 051,24 |
20 474,29 |
20 474,29 |
20 029,20 |
20 251,75 |
25 % |
||||
27 |
Hladno dodelane palice iz nelegiranih in drugih legiranih jekel |
7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8956 |
Švica |
42 629,58 |
42 629,58 |
41 702,85 |
42 166,22 |
43 055,88 |
43 055,88 |
42 119,88 |
42 587,88 |
25 % |
09.8957 |
|||
Združeno kraljestvo |
25 717,28 |
25 717,28 |
25 158,21 |
25 437,75 |
25 974,45 |
25 974,45 |
25 409,79 |
25 692,12 |
25 % |
09.8998 |
|||
Kitajska |
27 205,69 |
27 205,69 |
26 614,26 |
26 909,98 |
27 477,75 |
27 477,75 |
26 880,41 |
27 179,08 |
25 % |
09.8958 |
|||
Ukrajina |
30 705,61 |
30 705,61 |
30 038,10 |
30 371,86 |
31 012,67 |
31 012,67 |
30 338,48 |
30 675,57 |
25 % |
09.8959 |
|||
Druge države |
31 896,89 |
31 896,89 |
31 203,48 |
31 550,19 |
32 215,86 |
32 215,86 |
31 515,52 |
31 865,69 |
25 % |
||||
28 |
Žica iz nelegiranega jekla |
7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |
Belorusija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8961 |
Kitajska |
79 826,78 |
79 826,78 |
78 091,41 |
78 959,10 |
80 625,05 |
80 625,05 |
78 872,33 |
79 748,69 |
25 % |
09.8962 |
|||
Ruska federacija |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25 % |
09.8963 |
|||
Turčija |
51 945,98 |
51 945,98 |
50 816,72 |
51 381,35 |
52 465,44 |
52 465,44 |
51 324,89 |
51 895,16 |
25 % |
09.8964 |
|||
Ukrajina |
39 174,24 |
39 174,24 |
38 322,63 |
38 748,44 |
39 565,99 |
39 565,99 |
38 705,86 |
39 135,92 |
25 % |
09.8965 |
|||
Druge države |
49 942,21 |
49 942,21 |
48 856,51 |
49 399,36 |
50 441,63 |
50 441,63 |
49 345,07 |
49 893,35 |
25 % |
||||
Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) |
191,95 |
191,95 |
187,78 |
189,86 |
193,87 |
193,87 |
189,65 |
191,76 |
25 % |
09.8495 |
IV.2 – Količine globalnih in preostalih tarifnih kvot na četrtletje
Številka izdelka |
Dodelitev po državah (če je ustrezno) |
Leto 7 |
Leto 8 |
||||||
Od 1.7.2024 do 30.9.2024 |
Od 1.10.2024 do 31.12.2024 |
Od 1.1.2025 do 31.3.2025 |
Od 1.4.2025 do 30.6.2025 |
Od 1.7.2025 do 30.9.2025 |
Od 1.10.2025 do 31.12.2025 |
Od 1.1.2026 do 31.3.2026 |
Od 1.4.2026 do 30.6.2026 |
||
Količina tarifne kvote (v neto tonah) |
Količina tarifne kvote (v neto tonah) |
||||||||
1 |
Druge države |
945 664,87 |
945 664,87 |
925 106,94 |
935 385,91 |
955 121,52 |
955 121,52 |
934 358,01 |
944 739,77 |
2 |
Druge države |
338 044,38 |
338 044,38 |
330 695,59 |
334 369,98 |
341 424,82 |
341 424,82 |
334 002,54 |
337 713,68 |
3.A |
Druge države |
858,86 |
858,86 |
840,19 |
849,52 |
867,45 |
867,45 |
848,59 |
858,02 |
3.B |
Druge države |
8 722,51 |
8 722,51 |
8 532,89 |
8 627,70 |
8 809,74 |
8 809,74 |
8 618,22 |
8 713,98 |
4.A |
Druge države |
477 237,17 |
477 237,17 |
466 862,45 |
472 049,81 |
482 009,54 |
482 009,54 |
471 531,07 |
476 770,30 |
4.B |
Druge države |
105 930,82 |
105 930,82 |
103 627,98 |
104 779,40 |
106 990,13 |
106 990,13 |
104 664,26 |
105 827,20 |
5 |
Druge države |
43 331,67 |
43 331,67 |
42 389,68 |
42 860,67 |
43 764,99 |
43 764,99 |
42 813,57 |
43 289,28 |
6 |
Druge države |
37 515,08 |
37 515,08 |
36 699,54 |
37 107,31 |
37 890,24 |
37 890,24 |
37 066,54 |
37 478,39 |
7 |
Druge države |
582 521,66 |
582 521,66 |
569 858,15 |
576 189,90 |
588 346,88 |
588 346,88 |
575 556,73 |
581 951,80 |
8 |
Druge države |
110 902,59 |
110 902,59 |
108 491,66 |
109 697,12 |
112 011,61 |
112 011,61 |
109 576,58 |
110 794,09 |
9 |
Druge države |
66 853,01 |
66 853,01 |
65 399,69 |
66 126,35 |
67 521,54 |
67 521,54 |
66 053,68 |
66 787,61 |
10 |
Druge države |
1 053,49 |
1 053,49 |
1 030,59 |
1 042,04 |
1 064,03 |
1 064,03 |
1 040,90 |
1 052,46 |
12 |
Druge države |
61 358,22 |
61 358,22 |
60 024,34 |
60 691,28 |
61 971,80 |
61 971,80 |
60 624,59 |
61 298,19 |
13 |
Druge države |
139 355,41 |
139 355,41 |
136 325,95 |
137 840,68 |
140 748,97 |
140 748,97 |
137 689,21 |
139 219,09 |
14 |
Druge države |
5 206,31 |
5 206,31 |
5 093,13 |
5 149,72 |
5 258,38 |
5 258,38 |
5 144,06 |
5 201,22 |
15 |
Druge države |
2 439,66 |
2 439,66 |
2 386,63 |
2 413,14 |
2 464,06 |
2 464,06 |
2 410,49 |
2 437,28 |
16 |
Druge države |
122 754,97 |
122 754,97 |
120 086,38 |
121 420,67 |
123 982,52 |
123 982,52 |
121 287,25 |
122 634,88 |
17 |
Druge države |
68 221,22 |
68 221,22 |
66 738,15 |
67 479,69 |
68 903,44 |
68 903,44 |
67 405,53 |
68 154,48 |
18 |
Druge države |
340,08 |
340,08 |
332,69 |
336,38 |
343,48 |
343,48 |
336,01 |
339,75 |
19 |
Druge države |
797,70 |
797,70 |
780,36 |
789,03 |
805,67 |
805,67 |
788,16 |
796,92 |
20 |
Druge države |
11 229,42 |
11 229,42 |
10 985,31 |
11 107,36 |
11 341,72 |
11 341,72 |
11 095,16 |
11 218,44 |
21 |
Druge države |
20 873,17 |
20 873,17 |
20 419,41 |
20 646,29 |
21 081,91 |
21 081,91 |
20 623,60 |
20 852,76 |
22 |
Druge države |
2 716,63 |
2 716,63 |
2 657,57 |
2 687,10 |
2 743,79 |
2 743,79 |
2 684,14 |
2 713,97 |
24 |
Druge države |
45 946,99 |
45 946,99 |
44 948,14 |
45 447,56 |
46 406,46 |
46 406,46 |
45 397,62 |
45 902,04 |
25.A |
Druge države |
121 581,27 |
121 581,27 |
118 938,20 |
120 259,74 |
122 797,09 |
122 797,09 |
120 127,58 |
121 462,33 |
25.B |
Druge države |
6 566,11 |
6 566,11 |
6 423,36 |
6 494,73 |
6 631,77 |
6 631,77 |
6 487,60 |
6 559,68 |
26 |
Druge države |
20 271,58 |
20 271,58 |
19 830,89 |
20 051,24 |
20 474,29 |
20 474,29 |
20 029,20 |
20 251,75 |
27 |
Druge države |
31 896,89 |
31 896,89 |
31 203,48 |
31 550,19 |
32 215,86 |
32 215,86 |
31 515,52 |
31 865,69 |
28 |
Druge države |
49 942,21 |
49 942,21 |
48 856,51 |
49 399,36 |
50 441,63 |
50 441,63 |
49 345,07 |
49 893,35 |
IV.3 – Največja količina preostale kvote, dostopna v zadnjem četrtletju za države s kvoto za posamezno državo
Kategorija izdelka |
Nova dodeljena kvota v tonah |
|
Od 1.4.2025 do 30.6.2025 |
Od 1.4.2026 do 30.6.2026 |
|
1 |
Posebna ureditev |
Posebna ureditev |
2 |
158 616,97 |
160 203,14 |
3.A |
821,13 |
829,34 |
3.B |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
4.A |
94 249,03 |
95 191,52 |
4.B |
Posebna ureditev |
Posebna ureditev |
5 |
7 675,20 |
7 751,95 |
6 |
8 326,69 |
8 409,96 |
7 |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
8 |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
9 |
47 390,04 |
47 863,95 |
10 |
541,85 |
547,27 |
12 |
37 204,21 |
37 576,25 |
13 |
45 515,47 |
45 970,62 |
14 |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
15 |
2 185,29 |
2 207,14 |
16 |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
17 |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
18 |
207,40 |
209,47 |
19 |
480,41 |
485,22 |
20 |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
21 |
4 053,74 |
4 094,28 |
22 |
2 601,14 |
2 627,16 |
24 |
24 365,76 |
24 609,41 |
25.A |
Ni relevantno |
Ni relevantno |
25.B |
2 698,83 |
2 725,82 |
26 |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
Brez dostopa do preostale kvote v četrtem četrtletju |
27 |
25 516,97 |
25 772,14 |
28 |
36 703,68 |
37 070,72 |
(1) Od 1.7. do 31.3.: 09.8601
Od 1.4. do 30.6.: 09.8602
Od 1.7. do 30.6.: za Egipt: 09.8450, za Vietnam: 09.8451, za Japonsko: 09.8452, za Tajvan: 09.8453, za Avstralijo: 09.8454, za Švico: 09.8455, za Združene države: 09.8456, za Libijo: 09.8457 in za Kanado: 09.8458
Od 1.4. do 30.6.: za Turčijo*: 09.8572, za Indijo*: 09.8573, za Republiko Korejo*: 09.8574, za Srbijo*: 09.8575 in za Združeno kraljestvo*: 09.8599. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(2) Od 1.7 do 31.3: 09.8603
Od 1.4. do 30.6.: 09.8604
Od 1.4. do 30.6.: za Indijo*, Republiko Korejo*, Združeno kraljestvo* in Srbijo*: 09.8567. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(3) Od 1.7. do 31.3.: 09.8605
Od 1.4. do 30.6.: 09.8606
Od 1.4. do 30.6.: za Republiko Korejo*, Združeno kraljestvo* in Islamsko republiko Iran*: 09.8568. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(4) Od 1.7. do 31.3.: 09.8607
Od 1.4. do 30.6.: 09.8608
(5) Od 1.7. do 31.3.: 09.8609
Od 1.4. do 30.6.: 09.8610
Od 1.4. do 30.6.: za Republiko Korejo*, Združeno kraljestvo* in Indijo*: 09.8570. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(6) Od 1.7. do 31.3.: 09.8611
Od 1.4. do 30.6.: 09.8612
Od 1.4. do 30.6.: za Kitajsko*: 09.8581, za Republiko Korejo*: 09.8582, za Indijo*: 09.8583 in za Združeno kraljestvo*: 09.8584. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(7) Od 1.7. do 31.3.: 09.8613
Od 1.4. do 30.6.: 09.8614
Od 1.4. do 30.6.: za Republiko Korejo*, Združeno kraljestvo*, Tajvan* in Turčijo*: 09.8560. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(8) Od 1.7. do 31.3.: 09.8615
Od 1.4. do 30.6.: 09.8616
Od 1.4. do 30.6.: za Kitajsko*, Republiko Korejo*, Združeno kraljestvo*, Tajvan* in Srbijo*: 09.8576. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(9) Od 1.7. do 31.3.: 09.8617
Od 1.4. do 30.6.: 09.8618
(10) Od 1.7. do 31.3.: 09.8619
Od 1.4. do 30.6.: 09.8620
(11) Od 1.7. do 31.3.: 09.8621
Od 1.4. do 30.6.: 09.8622
Od 1.4. do 30.6.: za Republiko Korejo*, Tajvan*, Indijo*, Južno Afriko*, Združene države* in Turčijo*: 09.8510. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(12) Od 1.7. do 31.3.: 09.8623
Od 1.4. do 30.6.: 09.8624
Od 1.4. do 30.6.: za Kitajsko*, Združeno kraljestvo*, Indijo*, Južno Afriko* in Tajvan*: 09.8591. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(13) Od 1.7. do 31.3.: 09.8625
Od 1.4. do 30.6.: 09.8626
Od 1.4. do 30.6.: za Kitajsko*, Združeno kraljestvo*, Turčijo* in Švico*: 09.8592. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(14) Od 1.7. do 31.3.: 09.8627
Od 1.4. do 30.6.: 09.8628
Od 1.4. do 30.6.: za Turčijo*, Bosno in Hercegovino* ter Republiko Moldavijo*: 09.8593. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(15) Od 1.7. do 31.3.: 09.8629
Od 1.4. do 30.6.: 09.8630
(16) Od 1.7. do 31.3.: 09.8631
Od 1.4. do 30.6.: 09.8632
Od 1.4. do 30.6.: za Indijo*, Tajvan*, Združeno kraljestvo*, Republiko Korejo* in Japonsko*: 09.8595. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(17) Od 1.7. do 31.3.: 09.8633
Od 1.4. do 30.6.: 09.8634
Od 1.7. do 30.6.: za Malezijo: 09.8460, za Alžirijo: 09.8461, za Egipt: 09.8462, za Bosno in Hercegovino: 09.8463, za Republiko Korejo: 09.8464, za Japonsko: 09.8466, za Indonezijo: 09.8465 in za Srbijo: 09.8467
(18) Od 1.7. do 31.3.: 09.8635
Od 1.4. do 30.6.: 09.8636
(19) Od 1.7. do 31.3.: 09.8637
Od 1.4. do 30.6.: 09.8638
Od 1.4. do 30.6.: za Združeno kraljestvo*, Kitajsko* in Združene arabske emirate*: 09.8580. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(20) Od 1.7. do 31.3.: 09.8639
Od 1.4. do 30.6.: 09.8640
Od 1.4. do 30.6.: za Združeno kraljestvo*, Kitajsko* in Turčijo*: 09.8585. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(21) Od 1.7. do 31.3.: 09.8641
Od 1.4. do 30.6.: 09.8642
(22) Od 1.7. do 31.3.: 09.8643
Od 1.4. do 30.6.: 09.8644
Od 1.4. do 30.6.: za Združeno kraljestvo*, Severno Makedonijo*, Švico* in Turčijo*: 09.8530. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(23) Od 1.7. do 31.3.: 09.8645
Od 1.4. do 30.6.: 09.8646
Od 1.4. do 30.6.: za Indijo*, Združeno kraljestvo*, Republiko Korejo*, Japonsko* in Kitajsko*: 09.8597 *V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(24) Od 1.7. do 31.3.: 09.8647
Od 1.4. do 30.6.: 09.8648
Od 1.4. do 30.6.: za Kitajsko*, Združeno kraljestvo*, in Združene države*: 09.8586 *V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(25) Od 1.7. do 31.3.: 09.8657
Od 1.4. do 30.6.: 09.8658
(26) Od 1.7. do 31.3.: 09.8659
Od 1.4. do 30.6.: 09.8660
Od 1.4. do 30.6.: za Združeno kraljestvo*, Kitajsko*, Republiko Korejo* in Turčijo*: 09.8587 *V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(27) Od 1.7. do 31.3.: 09.8651
Od 1.4. do 30.6.: 09.8652
Od 1.4. do 30.6.: za Švico*, Turčijo*, Združeno kraljestvo*, Tajvan* in Kitajsko*: 09.8588 *V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(28) Od 1.7. do 31.3.: 09.8653
Od 1.4. do 30.6.: 09.8654
Od 1.4. do 30.6.: za Švico*, Združeno kraljestvo* in Kitajsko*: 09.8539 *V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
(29) Od 1.7 do 31.3: 09.8655
Od 1.4. do 30.6.: 09.8656
Od 1.4. do 30.6.: za Turčijo* in Kitajsko*: 09.8598. * V primeru izčrpanja njihovih ustreznih kvot v skladu s členom 1.5.
PRILOGA II
„PRILOGA III.2
Seznam kategorij izdelkov s poreklom iz držav v razvoju, za katere se uporabljajo dokončni ukrepi
Seznam kategorij izdelkov s poreklom iz držav v razvoju, za katere se od 1. julija 2024 uporabljajo dokončni ukrepi |
|||||||||||||||||||||||||||||
Država/skupina izdelkov |
1 |
2 |
3.A |
3.B |
4.A |
4.B |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
12 |
13 |
14 |
15 |
16 |
17 |
18 |
19 |
20 |
21 |
22 |
24 |
25.A |
25.B |
26 |
27 |
28 |
Albanija |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
X |
Brazilija |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Kitajska |
|
|
|
X |
|
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Egipt |
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Indija |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
|
|
|
X |
|
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
Indonezija |
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Malezija |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Moldavija |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Severna Makedonija |
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
|
|
Oman |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Južna Afrika |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Tunizija |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Turčija |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Ukrajina |
X |
X |
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
X |
X |
X |
|
|
|
X |
X |
Združeni arabski emirati |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
X |
X |
|
|
|
|
Vietnam |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Vse druge države v razvoju |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
PRILOGA III
„PRILOGA III.2
Seznam kategorij izdelkov s poreklom iz držav v razvoju, za katere se uporabljajo dokončni ukrepi
Seznam kategorij izdelkov s poreklom iz držav v razvoju, za katere se od 1. julija 2023 do 30. junija 2024 uporabljajo dokončni ukrepi |
|||||||||||||||||||||||||||||
Država/skupina izdelkov |
1 |
2 |
3.A |
3.B |
4.A |
4.B |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
12 |
13 |
14 |
15 |
16 |
17 |
18 |
19 |
20 |
21 |
22 |
24 |
25.A |
25.B |
26 |
27 |
28 |
Argentina |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Brazilija |
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Kitajska |
|
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Egipt |
X |
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Indija |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
|
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
|
X |
Indonezija |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Kazahstan |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Malezija |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Mehika |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Moldavija |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Severna Makedonija |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
X |
|
|
X |
Oman |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Južna Afrika |
|
|
|
|
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Turčija |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Ukrajina |
X |
X |
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
|
X |
X |
Združeni arabski emirati |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Vietnam |
X |
|
|
X |
X |
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Vse druge države v razvoju |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2024/1782/oj
ISSN 1977-0804 (electronic edition)