EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2411
Regulation (EU) 2023/2411 of the European Parliament and of the Council of 18 October 2023 on the protection of geographical indications for craft and industrial products and amending Regulations (EU) 2017/1001 and (EU) 2019/1753 (Text with EEA relevance)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2411 (2023. gada 18. oktobris) par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko groza Regulas (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/1753 (Dokuments attiecas uz EEZ)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2411 (2023. gada 18. oktobris) par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko groza Regulas (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/1753 (Dokuments attiecas uz EEZ)
PE/31/2023/REV/1
OV L, 2023/2411, 27.10.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2411/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Oficiālais Vēstnesis |
LV Serija L |
2023/2411 |
27.10.2023 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/2411
(2023. gada 18. oktobris)
par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko groza Regulas (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/1753
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 118. panta pirmo daļu un 207. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1) |
Padome 2020. gada 10. novembrī pieņēma secinājumus par intelektuālā īpašuma politiku, kuros norādīts, ka tā ir gatava apsvērt sistēmu nelauksaimniecības produktu īpašai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, balstoties uz rūpīgu sistēmas iespējamo izmaksu un ieguvumu ietekmes novērtējumu. |
(2) |
Komisija 2020. gada 25. novembra paziņojumā “ES inovāciju potenciāla maksimāla izmantošana. Rīcības plāns intelektuālā īpašuma jomā ES atveseļošanās un noturības atbalstam” apņēmās uz ietekmes novērtējuma pamata apsvērt to, vai ierosināt Savienības aizsardzības sistēmu nelauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. |
(3) |
Eiropas Parlaments 2021. gada 11. novembra rezolūcijā par rīcības plānu intelektuālā īpašuma jomā ES atveseļošanas un noturības atbalstam uzsvēra to, ka nelauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšana ir būtiska to Savienības programmu prioritātēm, kuras pašlaik tiek izstrādātas, uzsverot atbalstu Komisijas iniciatīvai, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu, izveidot efektīvu un pārredzamu nelauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību Savienības līmenī, lai cita starpā panāktu saskaņotību ar Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktu (4) (“Ženēvas akts”), kurā ir paredzēta iespēja aizsargāt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes gan lauksaimniecības produktiem, gan nelauksaimniecības produktiem. |
(4) |
Lai Savienība varētu pilnībā īstenot savu ekskluzīvo kompetenci attiecībā uz kopējo tirdzniecības politiku un pilnībā ievērojot savas saistības, kas ir noteiktas Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (“TRIPS Līgums”), 2019. gada 26. novembrī saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/1754 (5) Savienība pievienojās Ženēvas aktam, kuru pārvalda Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija (WIPO). Ženēvas akts piedāvā veidu, kā iegūt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību neatkarīgi no to preču veida, uz kurām tās attiecas, un tādējādi ietver amatniecības un rūpniecības ražojumus. Lai pilnībā izpildītu minētās starptautiskās saistības, Savienības prioritāte ir amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu vienotas atzīšanas un aizsardzības nodrošināšana visā Savienībā. |
(5) |
Daudzus gadus ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība Savienības līmenī ir bijusi noteikta vīniem (6) un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem (7), kā arī lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem, tostarp aromatizētajiem vīniem (8). Ir pareizi ražojumiem, kas nav iekļauti spēkā esošo Savienības tiesību aktu darbības jomā, visā Savienībā sniegt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, vienlaikus nodrošinot konverģenci. Minētajā aizsardzībā būtu jātiecas iekļaut lielu amatniecības un rūpniecības ražojumu klāstu, piemēram, dabīgos akmeņus, koka izstrādājumus, juvelierizstrādājumus, tekstilizstrādājumus, mežģīnes, galda piederumus, stiklu, porcelānu un ādas. Šādas amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēmas ieviešana sniegtu labumu patērētājiem, uzlabojot informētību par ražojumu autentiskumu. Tai būtu arī pozitīva ekonomiska ietekme uz mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU), stiprinot konkurētspēju, un tai būtu vispārēja pozitīva ietekme uz nodarbinātību, attīstību un tūrismu lauku un mazāk attīstītos reģionos. Turklāt šāda sistēma arī atvieglotu piekļuvi trešo valstu tirgiem, izmantojot tirdzniecības nolīgumus ar Savienību, un pilnībā izmantotu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu potenciālu amatniecības un rūpniecības ražojumiem. |
(6) |
Vairākas dalībvalstis ir izveidojušas valsts sistēmas amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai. Šīs sistēmas atšķiras aizsardzības, pārvaldības un maksu apjoma ziņā, un tās nepiedāvā aizsardzību ārpus valsts teritorijas. Citas dalībvalstis nesniedz valstu amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību valsts līmenī. Dalībvalsts līmeņa dažādo aizsardzības sistēmu sadrumstalotā un sarežģītā situācija var novest pie palielinātām izmaksām un juridiskās nenoteiktības ražotājiem un atturēt no ieguldījumiem Savienības tradicionālajās amatniecības nozarēs. Saskaņota Savienības aizsardzības sistēma ir būtiska, lai radītu juridisko noteiktību, kas nepieciešama visiem dalībniekiem, un lai novērstu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumiem, tādējādi ļaujot Savienībai labāk aizsargāt savas intereses, tostarp starptautiskā līmenī. |
(7) |
Tādu ražojumu ražošana, kuru īpašības ir cieši saistītas ar konkrētu ģeogrāfisku apgabalu, bieži vien ir atkarīga no vietējās zinātības un bieži vien balstās uz vietējām ražošanas metodēm, kas sakņojas šo ražojumu izcelsmes reģiona kultūras un sociālajā mantojumā. Efektīvai intelektuālā īpašuma aizsardzībai ir potenciāls vairot tradicionālo amatniecības profesiju ienesīgumu un pievilcību. Īpašā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība tiek atzīta, lai pasargātu un attīstītu kultūras mantojumu lauksaimniecības, amatniecības un rūpniecības nozarēs. Tāpēc būtu jāizveido tādas efektīvas procedūras, lai Savienības līmenī reģistrētu amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kurās ņemtu vērā vietējās un reģionālās īpatnības. Šajā regulā paredzētajai amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēmai būtu jānodrošina ražošanas un tirdzniecības tradīciju uzturēšana un nostiprināšana. |
(8) |
Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm saistīto intelektuālā īpašuma tiesību vienota aizsardzība visā Savienībā var radīt stimulus kvalitatīvu ražojumu ražošanai, sekmēt cīņu pret ražojumu viltošanu, nodrošināt kvalitatīvu ražojumu plašu pieejamību patērētājiem un sekmēt vērtīgu un ilgtspējīgu darbvietu izveidi, tostarp laukos un mazāk attīstītos reģionos, kas palīdzētu novērst depopulācijas tendences. Jo īpaši, ņemot vērā šādas aizsardzības potenciālu dot ieguldījumu ilgtspējīgu un augsti kvalificētu darbvietu radīšanā lauku un mazāk attīstītos reģionos, ražotājiem būtu jātiecas ievērojamu daļu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā ražojuma vērtības radīt noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Prasības, ka ražojuma konkrētai kvalitātei, reputācijai vai citām īpašībām jābūt galvenokārt saistāmām ar tā ģeogrāfisko izcelsmi un ka ražojuma izcelsmei ir jābūt noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā, kā noteikts šajā regulā, pastiprina izpratni, ka ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā ražojuma vērtības būtiska daļa ir jāveido attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Minētajām prasībām būtu jānodrošina, ka šajā regulā paredzēto aizsardzību var piemērot tikai tiem ražojumiem, kuriem ir cieša saikne ar ģeogrāfisko apgabalu. |
(9) |
Tāpēc ir jānodrošina godīga konkurence amatniecības un rūpniecības ražojumu ražotājiem iekšējā tirgū; jānodrošina, ka patērētājiem ir pieejama uzticama informācija par šādiem ražojumiem; jāpasargā un jāattīsta kultūras mantojums un tradicionālā zinātība; jānodrošina, ka amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiek efektīvi reģistrētas gan Savienības, gan starptautiskā līmenī; jānodrošina efektīvu kontroļu un izpildes panākšana attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm visā iekšējā tirgū, tostarp elektroniskajā tirdzniecībā; un jāizveido saikne ar starptautisko reģistrācijas un aizsardzības sistēmu, kas balstīta uz Ženēvas aktu. |
(10) |
Uzdevumi, kas ar šo regulu noteikti dalībvalsts iestādēm, Komisijai un Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojam, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1001 (9) (“Birojs”), varētu prasīt personas datu apstrādi, jo īpaši, ja tas ir vajadzīgs, lai identificētu pieteikumu iesniedzējus reģistrācijas, ražojuma specifikācijas grozījuma vai reģistrācijas anulēšanas procedūrās, iebildumu iesniedzējus vai pārejas perioda, kas piešķirts, lai atkāptos no reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības, izmantotājus. Tādēļ šādu personas datu apstrāde ir nepieciešama, lai veiktu uzdevumu sabiedrības interesēs. Jebkurā tādu personas datu apstrādē un publiskošanā, kuri saņemti saskaņā ar šo regulu īstenotu procedūru gaitā, piemēram, reģistrācijas, tostarp iebildumu, ražojuma specifikācijas grozījumu, reģistrācijas anulēšanas, kontroļu un pārejas perioda noteikšanas nolūkā, būtu jāievēro pamattiesības, tostarp tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un uz personas datu aizsardzību atbilstoši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 7. un 8. pantam. Minētajā kontekstā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (11) uzliek konkrētus pienākumus dalībvalstīm, savukārt Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (12) uzliek konkrētus pienākumus Komisijai un Birojam. Ja Komisija un Birojs kopīgi nosaka datu apstrādes nolūkus un līdzekļus, tie būtu jāuzskata par kopīgiem pārziņiem. |
(11) |
To amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuru konkrētā kvalitāte, reputācija vai cita īpašība ir saistīta ar to ražošanas vietu, dod kolektīvas tiesības, kuras var izmantot visi atbilstīgie ražotāji noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā, kuri vēlas ievērot ražojuma specifikāciju saskaņā ar šo regulu. Ražotājiem, kas darbojas kolektīvi, ir lielāka ietekme tirgū nekā individuāliem ražotājiem, un tie var izmantot sinerģijas, pārvaldot savas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir atlīdzība ražotājiem par darbu, kas ieguldīts, ražojot daudzveidīgus un kvalitatīvus ražojumus. Ražotāju grupām tādēļ būtu jāiesniedz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumi. |
(12) |
Noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos var būt tikai viens ražotājs, kas vēlas iesniegt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu. Tāpēc vajadzētu būt arī iespējamam vienu atsevišķu ražotāju uzskatīt par pieteikuma iesniedzēju. Tomēr vienam atsevišķam ražotājam nevajadzētu ļaut definēt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties pašam uz savu zemi vai darbnīcu. Ģeogrāfiskajam apgabalam vienmēr vajadzētu attiekties uz konkrētu apgabala daļu, nevis privāta īpašuma robežām. |
(13) |
Vajadzētu būt arī iespējamam par pieteikuma iesniedzēju kļūt dalībvalsts norīkotai vietējai vai reģionālai iestādei vai dalībvalsts norīkotai privātai struktūrai. Šādos gadījumos pieteikumā būtu jānorāda šādas norīkošanas iemesli. |
(14) |
Papildus minētajam tās dalībvalsts vietējai vai reģionālai vienībai, kurā ir attiecīgās ražotāju grupas vai viena atsevišķa ražotāja izcelsme, būtu jāļauj sniegt palīdzību minētajai ražotāju grupai vai vienam atsevišķajam ražotājam pieteikuma sagatavošanā un reģistrācijas procedūras pirmajā posmā. Palīdzība varētu ietvert konsultācijas un dokumentu, kontaktu un informācijas apmaiņu. |
(15) |
Amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēmas, kas noteikta šajā regulā, mērķis ir dot iespēju patērētājiem pārdomātāk izvēlēties pirkumus, un šajā saistībā marķējums un reklāma palīdz patērētājiem pareizi identificēt kvalitatīvus ražojumus tirgū. Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm saistītās intelektuālā īpašuma tiesības palīdz uzņēmējiem un uzņēmumiem piešķirt vērtību saviem nemateriālajiem aktīviem. Lai izvairītos no nevienlīdzīgas konkurences radīšanas un stiprinātu iekšējo tirgu, ikvienam ražotājam, arī ražotājam no trešās valsts, vajadzētu būt iespējamam izmantot reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un tirgot ražojumus ar šādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi visā Savienībā, tostarp elektroniskajā tirdzniecībā ar noteikumu, ka attiecīgais ražojums atbilst attiecīgās ražojuma specifikācijas prasībām un ražotājs ir pakļauts kontrolēm. |
(16) |
Ražojuma nosaukumam vajadzētu būt tiesīgam uz aizsardzību kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, ja ražojums atbilst trim kumulatīvām prasībām: ražojumam vajadzētu būt cieši saistītam ar konkrēto vietu, reģionu vai valsti, vai tā izcelsmei vajadzētu būt konkrētā vietā, reģionā vai valstī; ražojuma konkrētai kvalitātei, reputācijai vai citai īpašībai vajadzētu būt galvenokārt saistāmai ar tā ģeogrāfisko izcelsmi; un vismaz vienam ražošanas posmam būtu jānotiek minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Lai izpildītu minētās prasības, ir jāpierāda, ka ģeogrāfiskā izcelsme ir būtisks ražojuma konkrētās kvalitātes, reputācijas vai citu īpašību faktors. Minētās prasības atbilst prasībām attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas noteiktas Ženēvas aktā un Savienības tiesību aktos par lauksaimniecības produktu, pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. Tomēr “aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” nebūtu jāattiecina uz ražojumiem, kuri ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai. Vajadzība piemērot minēto izņēmumu par sabiedrisko kārtību būtu jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi, un šis izņēmums būtu jāpiemēro saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. |
(17) |
Ražojuma specifikācijā norādītais ražošanas posms vai posmi ir tie, kas ražojumam piešķir konkrētu kvalitāti, reputāciju vai citas īpašības. Cilvēkfaktori vai dabas faktori, vai šo faktoru kombinācija nosaka, vai ražošanas posms ir būtisks, lai to iekļautu ražojuma specifikācijā. Uz ražojumiem, kas ražoti galvenokārt ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala un tiek ievesti tajā tikai iepakošanai vai ražošanas posmam, ko varētu veikt citur, neradot būtiskas atšķirības ražojuma konkrētajā kvalitātē, reputācijā vai citās īpašībās, nebūtu jāattiecina aizsardzība. Minētais princips ļautu novērst to, ka zemas kvalitātes ražojumi, kuriem nav unikālu īpašību un kuri gandrīz pilnībā ir ražoti ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala, tiek pārdoti kā ražojumi, kas apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
(18) |
MMVU bieži vien ir ierobežoti resursi administratīvo uzdevumu veikšanai. Tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ir pieteikuma iesniedzēja izcelsme, būtu jācenšas pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma palīdzēt sagatavot šajā regulā paredzēto vienoto dokumentu saskaņā ar tās administratīvo praksi. Ja dalībvalsts nolemj izmantot šajā regulā paredzēto tiešās reģistrācijas procedūru (“tiešās reģistrācijas procedūra”), Birojam ciešā sadarbībā ar attiecīgās dalībvalsts vienoto kontaktpunktu būtu jācenšas sniegt palīdzību saistībā ar vienoto dokumentu. Jebkādai palīdzībai, ko sniedz iestādes vai Birojs, nebūtu jāskar tas, ka pieteikuma iesniedzējs paliek atbildīgs par vienoto dokumentu. |
(19) |
Lai iegūtu aizsardzību kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, nosaukumi būtu jāreģistrē tikai Savienības līmenī. Standarta procedūrai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijai saskaņā ar šo regulu būtu jāietver divi posmi. Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par pirmo posmu (“valsts posms”) un Birojam vajadzētu būt atbildīgam par otro posmu (“Savienības posms”). Ja dalībvalstij ir piešķirta atkāpe no minētās standarta procedūras, pieteikuma iesniedzējam no minētās dalībvalsts vajadzētu būt iespējamam iesniegt pieteikumu tieši Birojam, izmantojot tiešās reģistrācijas procedūru. Aizsardzībai, ko pēc reģistrācijas piešķir ar šo regulu, vajadzētu būt vienlīdz pieejamai to ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuru izcelsme ir trešās valstīs (“trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes”), kas atbilst attiecīgajām prasībām un ir aizsargātas trešā valstī, kas ir to izcelsmes valsts. Attiecībā uz trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm atbilstošās procedūras būtu jāveic Birojam. |
(20) |
Dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīvas, paredzamas un ātras administratīvās procedūras. Informācijai par minētajām procedūrām, tostarp visiem piemērojamiem termiņiem un procedūru kopējo ilgumu, vajadzētu būt publiski pieejamai. Dalībvalstīm, Komisijai un Birojam būtu jāsadarbojas Konsultatīvajā padomē, kas izveidota, ievērojot šo regulu (“Konsultatīvā padome”), lai apmainītos ar paraugpraksi nolūkā veicināt minēto procedūru efektivitāti. |
(21) |
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, kuru izcelsme ir Savienībā, reģistrācijas, tostarp iebildumu, ražojuma specifikācijas grozījumu, reģistrācijas anulēšanas un apelācijas procedūras būtu jāveic dalībvalstīm un Birojam, un minētajām procedūrām vajadzētu atbilst pārredzamības prasībām. Dalībvalstīm un Birojam attiecīgi vajadzētu būt atbildīgiem par konkrētajiem minēto procedūru posmiem. Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par procedūras valsts posmu, kas ietver pieteikuma saņemšanu no pieteikumu iesniedzēja, tā novērtēšanu, valsts iebildumu procedūras īstenošanu un – pēc valsts posma pabeigšanas ar pozitīvu iznākumu – pieteikuma iesniegšanu Birojam, lai sāktu Savienības posmu. Dalībvalstīm būtu jānosaka detalizēta iebildumu procedūras kārtība. Minētajā kārtībā būtu jāietver apspriešanās starp pieteikuma iesniedzēju un jebkādiem valsts iebildumu iesniedzējiem, kā arī pieteikuma iesniedzēja iesniegts ziņojums par minētās apspriešanās rezultātiem un visām pieteikumā veiktajām izmaiņām. Turklāt iebildumu pieņemamība un valsts posma reģistrācijas atteikuma iemesli būtu jāsaskaņo ar pieņemamību un iemesliem Savienības posmā. Birojam vajadzētu būt atbildīgam par pieteikuma izskatīšanu procedūras Savienības posmā, iebildumu procedūras pārvaldību un reģistrācijas piešķiršanu vai atteikšanu. Attiecībā uz trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm atbilstošās procedūras arī būtu jāveic Birojam. |
(22) |
Birojam būtu jāmudina puses izmantot alternatīvu strīdu izšķiršanu, piemēram, mediāciju, lai panāktu mierizlīgumu. Šajā nolūkā Birojam būtu jāpiedāvā pusēm iespēja izmantot minētos pakalpojumus procedūrās, kas pieejamas Savienības līmenī. Birojam minētie pakalpojumi būtu jāsniedz pašam, bet pusēm vajadzētu būt iespējai izmantot arī citus mediācijas pakalpojumus. |
(23) |
Lai kompetentajām iestādēm atvieglotu pieteikumu pārvaldību, divām vai vairāk dalībvalstīm vajadzētu būt iespējamam sadarboties procedūras valsts posmā, tostarp attiecībā uz izskatīšanu, valsts iebildumu, pieteikumu iesniegšanu Birojam, grozījumiem ražojuma specifikācijā un reģistrācijas anulēšanu; un nolemt, ka viena no dalībvalstīm pārvalda procedūras arī otras dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu vārdā. Minētajos gadījumos minētajām dalībvalstīm būtu nekavējoties attiecīgi jāinformē Komisija un jāsniedz informācija par sadarbības galvenajiem parametriem. |
(24) |
Noteiktos apstākļos dalībvalstīm vajadzētu būt iespējamam iegūt atkāpi no pienākuma norīkot valsts kompetento iestādi, kas ir atbildīga par valsts posma procedūrām attiecībā uz reģistrāciju, tostarp valsts iebildumu, ražojuma specifikācijas grozīšanu un reģistrācijas anulēšanu. Šādā atkāpē būtu jāņem vērā fakts, ka noteiktām dalībvalstīm nav īpašas valsts sistēmas amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, to, ka šajās dalībvalstīs ir minimāla vietējā ieinteresētība aizsargāt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, un to, ka minētajos apstākļos nebūtu pamatoti likt tām izveidot visu šādai sistēmai vajadzīgo infrastruktūru. Efektīvāk un izmaksu ziņā lietderīgāk būtu nodrošināt šo dalībvalstu ražotāju grupām alternatīvu iespēju aizsargāt savus ražojumus, proti, tiešās reģistrācijas procedūru ar Biroja starpniecību. Minētā alternatīva arī sniegtu dalībvalstīm priekšrocības izmaksu ziņā. |
(25) |
Komisijai pēc tam, kad tā izskatījusi dalībvalsts sniegto informāciju, būtu jāpieņem lēmums par minētās dalībvalsts lūgumu piešķirt atkāpi, ļaujot tai izmantot tiešās reģistrācijas procedūru. Izskatot lūgumu, Komisijai būtu jānovērtē visi attiecīgie apstākļi, piemēram, esošo aizsargāto ražojumu skaits, ražojumu nosaukumi, potenciāli ieinteresēto ražotāju un ražotāju grupu skaits attiecīgajā dalībvalstī, iedzīvotāju skaits attiecīgajā dalībvalstī, pārdošanas apjoms, ražošanas jauda un attiecīgo ražojumu tirgi, un cita informācija, ko dalībvalsts uzskata par būtisku kā pierādījumu zemai ieinteresētībai valsts līmenī. Komisijai vajadzētu būt iespējamam izmantot arī, piemēram, informāciju, kas iegūta sabiedriskās apspriešanas, tirgus izpētes vai analīzes iznākumā vai no attiecīgo profesionālo kameru vai jebkuru citu attiecīgo oficiālo iestāžu vēstulēm, lai pieņemtu lēmumu. Komisijai būtu jāpatur tiesības grozīt vai atcelt lēmumu, kas dalībvalstij ļauj izmantot tiešās reģistrācijas procedūru, ja attiecīgā dalībvalsts vairs neizpilda nosacījumus. Tas, piemēram, būtu gadījums, kad tiešo pieteikumu skaits, kurus iesnieguši attiecīgās dalībvalsts pieteikumu iesniedzēji, laika gaitā atkārtoti pārsniegtu dalībvalsts sākotnēji aplēsto skaitu. |
(26) |
Saskaņā ar šādu atkāpi reģistrācijas, ražojuma specifikācijas grozījumu un reģistrācijas anulēšanas procedūras būtu tieši jāpārvalda Birojam. Šajā sakarā Birojam vajadzības gadījumā būtu jāsaņem attiecīgās dalībvalsts administratīvo iestāžu palīdzība ar izraudzītā vienotā kontaktpunkta starpniecību, jo īpaši attiecībā uz pieteikuma izskatīšanu. Vienotajam kontaktpunktam vajadzētu būt nepieciešamajai pieredzei un vietējām zināšanām par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Lai palīdzētu Birojam, vienotajam kontaktpunktam vajadzētu būt atļautam konsultēties ar ekspertiem, kuriem ir īpašas zināšanas par konkrēto ražojumu vai nozari. |
(27) |
Tiešās reģistrācijas procedūras piemērošanai nevajadzētu atbrīvot dalībvalstis no pienākuma norīkot kompetento iestādi kontroļu veikšanai un veikt nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu šajā regulā noteiktās tiesības. |
(28) |
Lai nodrošinātu efektīvu un konsekventu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz pieteikumiem, dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu bez liekas kavēšanās jāinformē Birojs par jebkuru valsts tiesās vai citās struktūrās uzsāktu procedūru saistībā ar pieteikumu, ko minētā kompetentā iestāde iesniegusi Birojam, un par šādas procedūras iznākumu. Tā paša iemesla dēļ kompetentajai iestādei būtu jāinformē Birojs par visām valsts administratīvajām procedūrām un tiesvedību pret minētās kompetentās iestādes lēmumu, kuras var ietekmēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju. |
(29) |
No dienas, kad dalībvalsts iesniedz pieteikumu Birojam, dalībvalstīm vajadzētu spēt piešķirt pagaidu valsts līmeņa aizsardzību ģeogrāfiskās izcelsmes norādei pirms Savienības posma pabeigšanas, ja netiek ietekmēts iekšējais tirgus vai Savienības tirdzniecības politika. Valsts līmenī sniegtu pagaidu aizsardzību nevajadzētu piešķirt tiešas reģistrācijas gadījumā. |
(30) |
Lai uzņēmējiem, kuru intereses ietekmē ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija, ļautu ierobežotu laikposmu turpināt izmantot reģistrēto nosaukumu, Birojam šāda nosaukuma izmantošanai būtu jāpiešķir īpaša atkāpe pārejas perioda veidā. Šādu pārejas periodu var atļaut arī, lai pārvarētu īslaicīgas grūtības, ar mērķi ilgtermiņā nodrošināt, ka visi ražotāji ievēro ražojuma specifikāciju. Neskarot noteikumus, kas reglamentē konfliktus starp ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un preču zīmēm, vajadzētu būt iespējamam noteiktos apstākļos un pārejas periodā turpināt izmantot nosaukumus, kas citādi būtu pretrunā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai. |
(31) |
Dažos īpašos gadījumos Komisijai vajadzētu būt iespējamam pārņemt no Biroja pilnvaras lemt par atsevišķiem pieteikumiem, par ražojuma specifikācijas grozījumu pieprasījumiem vai par anulēšanas pieprasījumiem. Jebkurai dalībvalstij vai Birojam vajadzētu būt iespējamam lūgt Komisijai izmantot minētās tiesības. Komisijai vajadzētu būt iespējamam arī rīkoties pēc savas iniciatīvas. Birojam būtu jebkurā gadījumā jāsaglabā atbildība par dokumentācijas un iebildumu izskatīšanu, un, balstoties uz tehniskajiem apsvērumiem, būtu Komisijai jāsagatavo īstenošanas akta projekts. |
(32) |
Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, ir svarīgi, lai ražotāji un citi attiecīgie uzņēmēji, kā arī iestādes un patērētāji varētu ātri un viegli piekļūt attiecīgajai informācijai par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. |
(33) |
Lai izvairītos no iekšējā tirgus sadrumstalotības un nodrošinātu pārredzamību un vienādu darbību visā Savienībā, būtu jāizveido elektronisks amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu Savienības reģistrs (“Savienības reģistrs”), kam sabiedrība var viegli piekļūt un kas ir mašīnlasāmā formātā. Savienības reģistrs būtu jāizveido un jāuztur Birojam, un Birojam būtu jānodrošina tā darbībai vajadzīgais personāls. Būtu jāapsver iespēja izmantot esošās datubāzes, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga radīšanas. |
(34) |
Savienība risina sarunas ar tirdzniecības partneriem par starptautiskiem nolīgumiem, arī tādiem, kuri attiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. Amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība Savienībā var izrietēt arī no šādiem nolīgumiem neatkarīgi no Ženēvas aktā paredzētās starptautiskās reģistrācijas un no šajā regulā noteiktās reģistrācijas sistēmas. Vajadzētu būt iespējamam Savienības reģistrā iekļaut ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas Savienībā ir aizsargātas ar starptautisku reģistrāciju saskaņā ar Ženēvas aktu vai saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem ar Savienības tirdzniecības partneriem, lai atvieglotu informācijas sniegšanu sabiedrībai, palielinātu pārredzamību patērētāju interesēs un, jo īpaši, lai nodrošinātu šo ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un to paredzētās izmantošanas kontroli. Šādos gadījumos attiecīgie nosaukumi būtu jāiekļauj Savienības reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. |
(35) |
Jebkurai pusei, kuru nelabvēlīgi ietekmē Biroja lēmums, vajadzētu būt tiesībām to pārsūdzēt Biroja apelācijas padomēs (“Apelācijas padomes”). Apelācijas padomju lēmumiem savukārt vajadzētu būt pārsūdzamiem Vispārējā tiesā (“Vispārējā Tiesa”), kuras piekritībā ir anulēt vai grozīt apstrīdēto lēmumu. |
(36) |
Būtu jāizveido konsultatīva padome, kuras sastāvā būtu dalībvalstu un Komisijas eksperti, lai nodrošinātu nepieciešamās zināšanas un pieredzi attiecībā uz noteiktiem ražojumiem, nozarēm un vietējiem apstākļiem, kas varētu ietekmēt šajā regulā noteikto procedūru rezultātu. Lai iegūtu specifiskas tehniskās zināšanas, kas vajadzīgas individuālu pieteikumu izskatīšanai jebkurā reģistrācijas, tostarp iebildumu, apelācijas vai citu procedūru posmā, Biroja Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļai vai Apelācijas padomēm pēc savas iniciatīvas vai Komisijas lūguma vajadzētu būt iespējai konsultēties ar Konsultatīvo padomi. Ja nepieciešams, minētajai konsultācijai būtu jāietver arī vispārējs atzinums par kvalitātes kritēriju novērtējumu, ražojuma reputācijas noteikšanu, novērtējumu par to, vai nosaukums ir sugas vārds, un patērētāju apjukuma riska novērtēšanu. Konsultatīvās padomes atzinumam nevajadzētu būt saistošam. Konsultatīvajā padomē attiecīgā gadījumā vajadzētu aicināt arī ekspertus attiecīgajā ražojuma kategorijā, tostarp reģionu un akadēmisko aprindu pārstāvjus. Ekspertu iecelšanas procedūra un Konsultatīvās padomes darbības kārtība būtu jānosaka valdes pieņemtā Konsultatīvās padomes reglamentā. |
(37) |
Savienības reģistrā iekļautajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu jāpiešķir aizsardzība, lai nodrošinātu, ka tās tiek izmantotas godīgi, un lai novērstu praksi, kas var maldināt patērētājus, jo īpaši attiecībā uz salīdzināmiem ražojumiem. Lai noteiktu, vai ražojumi ir salīdzināmi ar ražojumu, ko aizsargā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, būtu jāņem vērā visi attiecīgie faktori. Šiem faktoriem būtu jāietver: vai ražojumiem ir kopīgas objektīvas īpašības, piemēram, ražošanas metode, izskats vai to pašu izejvielu izmantošana; kādos apstākļos ražojumi tiek izmantoti no attiecīgā tirgus segmenta skatpunkta; vai ražojumus bieži izplata, izmantojot vienus un tos pašus kanālus; un vai uz tiem attiecas līdzīgi tirdzniecības noteikumi. |
(38) |
Lai stiprinātu amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un rezultatīvi apkarotu viltošanu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība būtu jāattiecina arī uz domēna nosaukumiem internetā. Ir svarīgi arī pienācīgi ievērot TRIPS Līgumu un jo īpaši tā 22. un 23. pantu, kā arī Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību, kas Savienības vārdā noslēgta ar Padomes Lēmumu 94/800/EK (13), tostarp minētās vienošanās V pantu par tranzīta brīvību. Minētā tiesiskā regulējuma ietvaros un lai rezultatīvāk apkarotu viltošanu, šāda aizsardzība būtu jāpiemēro arī precēm, ko ieved Savienības muitas teritorijā, nelaižot tās brīvā apgrozībā un piemērojot tām īpašas muitas procedūras, piemēram attiecībā uz tranzītu, uzglabāšanu, īpašu izmantošanu vai pārstrādi. |
(39) |
Būtu jānodrošina, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norāde izgatavota ražojuma nosaukumā, kurš kā daļu vai komponentu satur vai integrē ražojumu, kas apzīmēts ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tiek izmantota saskaņā ar godīgu komercpraksi un neizmanto, nevājina, nemazina ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputāciju vai tai nekaitē. Šādai izmantošanai būtu vajadzīga ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta ražojuma ražotāju grupas vai atsevišķa ražotāja piekrišana. |
(40) |
Sugas vārdiem, kas ir līdzīgi nosaukumam vai apzīmējumam, kuru aizsargā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai kas ir daļa no šāda nosaukuma vai apzīmējuma, būtu jāsaglabā sugas vārda statuss. |
(41) |
Homonīmi nosaukumi (“homonīmi”) ir nosaukumi, ko raksta vai izrunā vienādi, bet tie attiecas uz dažādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem. Nevajadzētu reģistrēt nosaukumu, kas ir pilnībā vai daļēji homonīms ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kura jau reģistrēta vai par kuru iepriekš iesniegts pieteikums, ja vien tā aizsardzību nepamato konkrēti apstākļi, ņemot vērā vajadzību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret ražotājiem un nemaldināt patērētājus par ražojuma patieso ģeogrāfisko izcelsmi. Homonīmi, kas var maldināt patērētājus attiecībā uz ražojuma patieso identitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi, nebūtu jāreģistrē kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. |
(42) |
Lai gan preču zīmes un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes atšķiras pēc būtības un mērķa, būtu jāprecizē to savstarpējās attiecības saistībā ar preču zīmju pieteikumu noraidīšanas kritērijiem, preču zīmju atzīšanu par spēkā neesošām un preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu līdzāspastāvēšanu. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību nepieciešams līdzsvarot ar aizsardzību, ko piemēro preču zīmēm ar reputāciju un plaši atpazīstamām preču zīmēm, jo īpaši ņemot vērā pamattiesības uz īpašumu, kas noteiktas Hartas 17. pantā, kā arī starptautisko tiesību pienākumus. Novērtējot saikni starp ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un preču zīmi, būtu jāņem vērā jebkāda ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības nepārtrauktība, kas noteikta ar reģistrāciju vai izmantošanu dalībvalstī, kurā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ir attiecināta Savienības aizsardzība saskaņā ar šo regulu, un jebkuru saistībā ar preču zīmes pieteikumu pieprasīto prioritāti. |
(43) |
Ražotāju grupām ir būtiska nozīme ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikuma procesā, kā arī ražojuma specifikācijas grozījumu un reģistrācijas anulēšanas gadījumos. To rīcībā būtu jānodod nepieciešamie līdzekļi, kas ļautu labāk identificēt un tirgū izcelt grupu ražoto izstrādājumu specifiskās īpašības. Tādēļ būtu jāprecizē ražotāju grupu loma. |
(44) |
Savienībā izveidotiem valsts koda augstākā līmeņa domēna nosaukumu reģistriem, kas piedāvā alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras, lai risinātu strīdus saistībā ar domēna nosaukumu reģistrāciju, būtu jānodrošina, ka šādas procedūras attiecas arī uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Pēc attiecīgas alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras vai tiesvedības Savienībā izveidotajiem valsts koda augstākā līmeņa domēna nosaukumu reģistriem vajadzētu būt iespējamam atsaukt vai nodot valsts koda augšējā līmeņa domēnā reģistrētu domēna nosaukumu attiecīgajai ražotāju grupai, ja domēna nosaukuma reģistrācija ir pretrunā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai vai domēna nosaukums tiek izmantots negodprātīgi, vai ja domēna nosaukuma īpašnieks to ir reģistrējis, lai gan minētajam īpašniekam nav tiesību vai leģitīmu interešu attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
(45) |
Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir iespējams izveidot informācijas un brīdināšanas sistēmu par amatniecības un rūpniecisko ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu ļaunprātīgu izmantošanu domēnu nosaukumu sistēmā, un jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par tās galvenajiem konstatējumiem. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai izveidotu šādu sistēmu. |
(46) |
Tā kā šajā regulā paredzētā Savienības sistēma amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai ir jauna, ir svarīgi palielināt patērētāju, ražotāju, jo īpaši MMVU, un publisko iestāžu informētību par šo iniciatīvu vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī. Minētajā nolūkā dalībvalstis, Komisija, Birojs un attiecīgās ieinteresētās personas būtu jāmudina regulāri veikt popularizēšanas pasākumus, lai vairotu informētību. |
(47) |
Savienības simbolam, norādei un saīsinājumam, kas norāda uz reģistrētām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un attiecīgām tiesībām Savienībā, vajadzētu būt aizsargātiem Savienībā, kā arī trešās valstīs, lai nodrošinātu, ka tos lieto īstiem ražojumiem un ka patērētāji netiek maldināti par ražojumu īpašībām. |
(48) |
Savienības simbola, norādes un saīsinājuma izmantošana uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi iepakojuma, arī tiešsaistes tirdzniecības tīmekļvietnēs, būtu jānosaka par ieteicamu, lai labāk iepazīstinātu patērētājus ar minētajiem ražojumiem un ar tiem saistītajām garantijām un lai ļautu vieglāk atpazīt šos ražojumus tirgū, tādējādi atvieglojot pārbaudes. Attiecībā uz trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Savienības simbola, norādes un saīsinājuma lietošanai būtu jāpaliek brīvprātīgai. |
(49) |
Lai nodrošinātu skaidrību patērētājiem un maksimāli palielinātu saskaņotību ar Savienības tiesību aktiem par lauksaimniecības produktu, pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, Savienības simbolam, kuru izmanto uz tādu amatniecības un rūpniecības ražojumu iepakojuma, kas apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vajadzētu būt identiskam tam simbolam, kas ir izveidots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 664/2014 (14) un tiek izmantots uz to lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu iepakojuma, kas apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
(50) |
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pievienotās vērtības pamatā ir patērētāju uzticēšanās. Šāda uzticēšanās var būt pamatota tikai tad, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija ir apvienota ar efektīviem un iedarbīgiem verifikācijas un kontroles mehānismiem. Patērētājiem vajadzētu varēt sagaidīt, ka jebkura ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir pakļauta stingrām verifikācijas un kontroles sistēmām neatkarīgi no tā, vai ražojumu izcelsme ir Savienībā vai trešā valstī. |
(51) |
Lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu amatniecības un rūpniecības ražojumu specifiskajām īpašībām, uz ražotājiem būtu jāattiecina sistēma, kas pamatojas uz ražotāja pašdeklarāciju, kuras ietvaros tiek pārbaudīta atbilstība ražojuma specifikācijai, pirms un pēc ražojums tiek laists tirgū. Kontroļu nolūkā katrai dalībvalstij būtu jānorīko kompetentās iestādes atbilstības pārbaudei un uzraudzībai. Vajadzētu būt iespējamam norīkot vienu kompetento iestādi valsts posmam un atšķirīgu kompetento iestādi kontrolēm, ja dalībvalsts tā nolemj. Attiecīgajai kompetentajai iestādei vajadzētu būt atļautam deleģēt konkrētus kontroles uzdevumus ražojumu sertifikācijas struktūrām vai fiziskām personām. |
(52) |
Ražotājam pašdeklarācija būtu jāiesniedz kompetentajai iestādei, kas ir atbildīga par ražojuma specifikācijas atbilstības pārbaudi. Lai pierādītu pastāvīgu atbilstību, šāda pašdeklarācija būtu jāiesniedz ik pēc trim gadiem. Ražotājiem būtu nekavējoties jāiesniedz atjaunināta pašdeklarācija, ja ražojuma specifikācijā ir izdarīti grozījumi tādā veidā, kas ietekmē attiecīgo ražojumu. Uz pašdeklarāciju balstītai pārbaudei nevajadzētu liegt iespēju, ka ražotāju atbilstību pilnībā vai daļēji pārbauda trešās personas. Vajadzētu būt iespējamam, ka šāda trešās personas veikta pārbaude papildina pašdeklarāciju, bet ne aizstāj to. |
(53) |
Pašdeklarācijai būtu jāsniedz kompetentajai iestādei visa nepieciešamā informācija par ražojumu, lai iestāde varētu pārbaudīt tā atbilstību ražojuma specifikācijai. Lai nodrošinātu, ka pašdeklarācijā sniegtā informācija ir visaptveroša, būtu jānosaka šādu deklarāciju saskaņots formāts. Ražotājam būtu jāuzņemas pilna atbildība par to, lai nodrošinātu, ka pašdeklarācijā sniegtā informācija ir pilnīga, konsekventa un pareiza, un –neskarot zinātības un tirdzniecības noslēpumu aizsardzību – būtu jāspēj sniegt nepieciešamos pierādījumus, kas ļauj pārbaudīt šo informāciju. |
(54) |
Pēc pašdeklarācijas saņemšanas kompetentajai iestādei būtu jāveic pašdeklarācijas pārbaude, kas ietver vismaz pašdeklarācijas pilnīguma un konsekvences pārbaudi. Būtu jāprecizē acīmredzamas neatbilstības, un no ražotāja jāpieprasa trūkstošā informācija. Ja kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka pašdeklarācijā sniegtā informācija ir pilnīga un konsekventa, un tai nav citu iebildumu par atbilstību, kompetentajai iestādei būtu jāizdod vai jāatjauno oficiāls sertifikāts, kas atļauj ražot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu ražojumu. |
(55) |
Lai nodrošinātu atbilstību ražojuma specifikācijai un lai pārbaudītu pašdeklarācijā sniegtās informācijas pareizumu, kompetentajai iestādei būtu pietiekami bieži jāveic atbilstības pārbaudes tirgū, tostarp elektroniskajā tirdzniecībā, pamatojoties uz riska analīzi un ņemot vērā neatbilstības, tostarp krāpnieciskas vai maldinošas prakses, iespējamību. |
(56) |
Ja tiek konstatēta neatbilstība ražojuma specifikācijai, kompetentajai iestādei būtu jāveic atbilstoši pasākumi, kuri nodrošinātu, ka iesaistītie ražotāji izlabo šo situāciju un novērš turpmāku neatbilstību. |
(57) |
Kā alternatīvu pārbaudes procedūrai, kuras pamatā ir pašdeklarācija, dalībvalstīm vajadzētu būt atļautam paredzēt pārbaudes procedūru, kuras pamatā ir kompetentās iestādes vai norīkotas trešās personas veikta atbilstības pārbaude. Šādai pārbaudes procedūrai būtu jāietver atbilstības ražojuma specifikācijai kontroles gan pirms, gan pēc ražojuma laišanas tirgū. Kompetentajai iestādei vajadzētu būt atļautam vajadzības gadījumā deleģēt sertifikācijas struktūrām vai fiziskām personām konkrētus kontroles uzdevumus, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma ģeogrāfiskās izcelsmes vai ražošanas procesa pārbaudi. |
(58) |
Ražojumu sertifikācijas struktūru akreditācijā, kā arī šīm struktūrām savā darbībā būtu jāizmanto Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) izstrādātie Eiropas standarti (EN standarti) un Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) izstrādātie starptautiskie standarti. Minēto struktūru akreditācijai būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (15). Ārpus Savienības iedibinātām ražojumu sertifikācijas struktūrām būtu jāpierāda, ka tās atbilst Savienības vai starptautiski atzītiem standartiem, pamatojoties uz sertifikātu, kuru izdevusi struktūra, kas ir atzīta daudzpusējās atzīšanas līguma parakstītāja Starptautiskā akreditācijas foruma (IAF) satvarā vai Starptautiskās laboratoriju akreditācijas sadarbības organizācijas (ILAC) locekle. Fiziskām personām vajadzētu būt speciālām zināšanām, iekārtām, infrastruktūrai un resursiem, kas nepieciešami tām deleģēto kontroles uzdevumu veikšanai. Tām vajadzētu būt atbilstoši kvalificētām un pieredzējušām un tām deleģēto kontroles uzdevumu izpildē būtu jādarbojas objektīvi un bez interešu konflikta. |
(59) |
Dalībvalstīm un Birojam būtu jāpublisko informācija par kompetentajām iestādēm un par ražojumu sertifikācijas struktūrām un fiziskām personām, kurām deleģēti konkrēti kontroles uzdevumi, lai nodrošinātu pārredzamību un dotu iespēju ieinteresētajām personām ar tām sazināties. |
(60) |
Lai novērstu krāpniecisku un maldinošu praksi, ir svarīgi uzraudzīt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanu tirgū, tādējādi nodrošinot, ka ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu ražojumu ražotāji saņem pienācīgu atlīdzību par savu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēto ražojumu pievienoto vērtību un ka personām, kas pārkāpj ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi piešķirtās tiesības, tiek liegts pārdot neatbilstīgus ražojumus. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānorīko kompetentās iestādes, kas uzraudzītu tirgu, lai atklātu jebkādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu ļaunprātīgu izmantošanu un lai veiktu kontroles, pamatojoties uz riska analīzi. Ja tiek konstatēta ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nepareiza izmantošana, attiecīgajai kompetentajai iestādei būtu jāveic atbilstīgi administratīvie un tiesiskie pasākumi, lai novērstu vai pārtrauktu šādu nosaukumu izmantošanu ražojumiem vai pakalpojumiem, kas ir pretrunā reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai, ja šādi ražojumi tiek ražoti vai tirgoti vai ja šādi pakalpojumi tiek sniegti vai piedāvāti to teritorijā. Vajadzētu būt iespējamam, ka minētās iestādes ir tās pašas iestādes, kuras norīkotas, lai pārbaudītu atbilstību ražojuma specifikācijai. Vajadzētu būt iespējamam, ka šādu uzraudzību veic iestādes, kas veic ražojumu kontroles vai kontroles tirgū citā kontekstā, piemēram, muitas kontroles, tirgus uzraudzības vai tiesībaizsardzības kontekstā. |
(61) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/48/EK (16) paredzētie pasākumi, procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir attiecināmi uz jebkuru intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu, tostarp attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 608/2013 (17) ir izklāstīti nosacījumi un procedūras muitas dienestu rīcībai gadījumos, kad preces, par kurām ir aizdomas, ka tās pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp tiesības attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir pakļautas vai tām vajadzētu būt bijušām pakļautām muitas uzraudzībai vai muitas kontrolēm Savienības muitas teritorijā. Tāpat Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 386/2012 (18) ir noteikti Biroja uzdevumi un pasākumi saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, tostarp sadarbības veicināšana ar attiecīgajām dalībvalstu iestādēm un starp tām. |
(62) |
Iekšējā tirgus pienācīgai darbībai ir svarīgi, lai ražotāji varētu ātri un viegli pierādīt, ka viņiem ir atļauts izmantot nosaukumu, kas ir aizsargāts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, piemēram, saistībā ar muitas kontrolēm vai tirgus pārbaudēm, vai pēc darījumu partneru vai patērētāju pieprasījuma. Šajā nolūkā tiem būtu jāizmanto to rīcībā esošs oficiāls sertifikāts, kas atļauj ražot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu ražojumu. |
(63) |
Tā kā šajā regulā noteiktā kontroles sistēma atbilst publiskā un privātā sektora pieejai, arī pašiem ražotājiem būtu jāveicina ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība. Tiem būtu jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos par ražojuma atbilstību ražojuma specifikācijai, ko attiecīgā gadījumā papildina iekšējās atbilstības pārbaudes, kuras vada un organizē attiecīgā ražotāju grupa. Turklāt ražotāji būtu jāmudina atbalstīt valsts iestādes attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanas uzraudzību tirgū. Ražotāji būtu arī jāmudina ziņot kompetentajām iestādēm par visiem neatbilstības vai iespējamu pārkāpumu gadījumiem. |
(64) |
Lai stiprinātu amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un rezultatīvāk apkarotu viltošanu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība būtu jāattiecina gan uz bezsaistes, gan tiešsaistes vidi, tostarp domēna nosaukumiem internetā. Starpniecības pakalpojumus, jo īpaši tiešsaistes platformas, aizvien biežāk izmanto ražojumu, tostarp ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu ražojumu, pārdošanai. Šajā sakarā ar preču reklāmu, noieta veicināšanu un pārdošanu saistītā informācija, kas ir pretrunā šajā regulā paredzētajai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, būtu jāuzskata par nelikumīgu saturu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/2065 (19) 3. panta h) punkta nozīmē, un uz to būtu jāattiecina minētajā regulā paredzētie pienākumi un pasākumi. |
(65) |
Dalībvalstīm būtu jāparedz iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi, kuru mērķis būtu novērst iespējamu krāpniecisku rīcību, ko veic ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu ražojumu ražotāji un personas, kas izdara pārkāpumus saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. |
(66) |
Ņemot vērā to, ka ražojuma ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ražošanas posmi var notikt vairāk nekā vienā dalībvalstī, un ņemot vērā to, ka ražojumus, kas ražoti vienā dalībvalstī, var pārdot citā dalībvalstī, pilnvērtīgas kontroles nolūkā būtu jānodrošina administratīvā palīdzība un sadarbība dalībvalstu starpā, lai nodrošinātu efektīvu un iedarbīgu kontroli un izpildi. |
(67) |
Savienības rīcību pēc tās pievienošanās Ženēvas aktam nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1753 (20). Daži minētās regulas noteikumi būtu jāgroza, lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības sistēmas izveidi amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, kā to paredz šī regula. Šajā sakarā saskaņā ar Ženēvas aktu Birojam būtu jādarbojas kā Savienības kompetentajai iestādei attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1753 noteikumi, kas piemērojami ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, uz kurām neattiecas Savienības tiesību akti, kas reglamentē lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēmu, būtu jāgroza tā, lai tie būtu saskaņoti ar šo regulu. |
(68) |
Tāpat, lai nodrošinātu saskaņotību ar šo regulu, būtu jāgroza Regula (ES) 2017/1001. Uzdevumi, kas Birojam uzticēti saskaņā ar šo regulu attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldību un popularizēšanu, būtu jāpievieno Biroja uzdevumu sarakstam, kas izklāstīts Regulas (ES) 2017/1001 151. pantā. |
(69) |
Attiecībā uz uzdevumiem, kas Birojam uzticēti saskaņā ar šo regulu, Biroja valodām vajadzētu būt visām Savienības oficiālajām valodām. Attiecībā uz pieteikumiem, ražojuma specifikācijas grozījumu pieprasījumiem un anulēšanas pieprasījumiem, ko iesnieguši trešo valstu pieteikuma iesniedzēji, Birojam būtu jāpieņem dokumentu un informācijas apliecināti tulkojumi vienā no Savienības oficiālajām valodām. Birojam vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā izmantot verificētus mašīntulkojumus. |
(70) |
Lai segtu amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmas pārvaldības izmaksas, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iekasēt maksu. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāņem vērā MMVU situācija. Birojam nebūtu jāiekasē maksa par pieteikumiem, kurus iesniedz dalībvalstu kompetentās iestādes pēc reģistrācijas procedūras valsts posma pabeigšanas. Tomēr Birojam vajadzētu iekasēt maksu par tiešās reģistrācijas procedūru, ņemot vērā to, ka šī procedūra rada Birojam vairāk darba nekā to pieteikumu apstrāde, kas jau ir izskatīti valsts posmā. Birojam būtu arī jāiekasē maksa par šajā regulā paredzētajām procedūrām attiecībā uz trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un par pārsūdzībām. |
(71) |
Kontroles un verifikācijas maksām būtu jāsedz, bet ne jāpārsniedz izmaksas, tostarp pieskaitāmās izmaksas, kas rodas kompetentajām iestādēm, kuras veic kontroli. Pieskaitāmās izmaksas varētu ietvert izmaksas saistībā ar organizāciju un atbalstu, kas nepieciešami kontroļu plānošanai un veikšanai un, attiecīgā gadījumā, ražojumu sertifikācijas struktūru vai fizisku personu izmantošanai. Par pašdeklarācijas iesniegšanu un tās apstrādi nevajadzētu iekasēt maksu. |
(72) |
Izmaksas, kas vajadzīgas, lai izveidotu šajā regulā paredzēto IT sistēmu, proti, digitālu sistēmu pieteikumu elektroniskai iesniegšanai Birojam, Savienības reģistru un digitālu portālu, būtu jāfinansē no Biroja uzkrātā budžeta pārpalikuma. Tekošās izmaksas, kas rodas no uzdevumiem, kuri Birojam uzticēti ar šo regulu, būtu jāsedz no Biroja darbības budžeta. |
(73) |
Digitālajai sistēmai pieteikumu elektroniskai iesniegšanai Birojam būtu jāiekļauj gan ar klientiem strādājošs birojs, gan atbalsta birojs un jānodrošina labi funkcionējošs pieslēgums, veidojot saskarnes un integrāciju ar valsts iestāžu IT sistēmām, Savienības reģistru un WIPO IT sistēmu Ženēvas akta administrēšanai. Savienības reģistram vajadzētu būt ar vismaz tādām pašām funkcionalitātēm kā Savienības vīna, pārtikas produktu un lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistram. |
(74) |
Lai grozītu vai papildinātu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz: i) prasību sīkāku precizēšanu attiecībā uz pieteikuma pavaddokumentiem; ii) papildu elementu uzskaitīšanu iesniedzamajiem pavaddokumentiem; iii) tiešās reģistrācijas procedūras kritēriju precizēšanu; iv) to procedūru un nosacījumu noteikšanu, kas piemērojami pieteikumu sagatavošanai un iesniegšanai Birojā; v) paziņojuma par apelāciju saturu un procedūru noteikšanu apelācijas iesniegšanai un izskatīšanai; vi) Apelācijas padomju lēmumu satura un formas noteikšanu; un vii) izmaiņām informācijā un prasībās attiecībā uz pašdeklarācijas standarta veidlapu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
(75) |
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz: i) noteikumu, kas ierobežo ražojuma specifikācijā iekļauto informāciju, noteikšanu, ja šāds ierobežojums ir vajadzīgs, lai izvairītos no pārmērīgi liela pieteikumu skaita; ii) noteikumu par ražojuma specifikācijas formu noteikšanu; iii) pavaddokumentu formāta un tiešsaistes noformējuma precizēšanu; iv) sīki izstrādātu noteikumu noteikšanu par tiešu pieteikumu sagatavošanas un iesniegšanas procedūrām; v) sīki izstrādātu noteikumu noteikšanu par procedūru un par Birojam iesniedzamo pieteikumu formātu un noformējumu, tostarp saistībā ar pieteikumiem, kas skar vairāk nekā vienas valsts teritoriju; vi) noteikumu noteikšanu par iebilduma iesniegšanu un pamatotā paziņojuma par iebildumu formāta un tiešsaistē izmantojamā noformējuma noteikšanu; vii) noteikumu noteikšanu par paziņojuma par piezīmēm iesniegšanu un tā formāta un tiešsaistes noformējuma precizēšanu; viii) lēmumiem un procedūrām gadījumos, kad Komisija no Biroja pārņem pilnvaras lemt par pieteikumu; ix) detalizētu noteikumu noteikšanu par pieprasījuma izdarīt Savienības grozījumu ražojuma specifikācijā procedūrām, formu un noformējumu un par standarta grozījumu procedūrām, formu un šādu grozījumu paziņošanu Birojam; x) detalizētu noteikumu noteikšanu par anulēšanas procesa procedūrām un formu, kā arī par anulēšanas pieprasījumu iesniegšanu; xi) Savienības reģistra IT arhitektūras un noformējuma noteikšanu; xii) Savienības reģistra izrakstu formāta un tiešsaistes noformējuma precizēšanu; xiii) Savienības simbola un norādes tehnisko parametru noteikšanu, kā arī noteikumu noteikšanu par to izmantošanu tādiem ražojumiem, kurus tirgo ar reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ieskaitot noteikumus par lietojamo valodas versiju; xiv) informācijas, ar kuru jāapmainās, rakstura un veida, kā arī metožu, kas izmantojamas kontroles nolūkā īstenotā informācijas apmaiņā, precizēšanu; un xv) Biroja iekasēto maksu apmēru un veidiem, kā tās ir jāmaksā vai – ja maksa ir par apelācijām Apelācijas padomēs – jāatlīdzina, noteikšanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (22). |
(76) |
Pašreizējā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība valsts līmenī ir balstīta uz dažādām regulatīvajām pieejām. Ja Savienības un valstu līmenī pastāv divas paralēlas sistēmas, tas var mulsināt patērētājus un ražotājus. Valsts sistēmu amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai aizstāšana ar Savienības tiesisko regulējumu, radītu juridisko noteiktību, samazinātu administratīvo slogu valsts iestādēm, nodrošinātu godīgu konkurenci starp ražotājiem, kuru ražojumiem ir šādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kā arī radītu paredzamas un salīdzinoši mazas izmaksas un paaugstinātu patērētāju uzticēšanos šiem ražojumiem. Tāpēc valsts sistēmām amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai būtu jābeidz pastāvēt divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas piemērošanas sākšanas dienas. Vajadzētu būt iespējamam uz laiku pagarināt saskaņā ar minētajām valsts sistēmām piešķirto aizsardzību līdz tiek pabeigta attiecīgo dalībvalstu identificēto valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija. Dažas dalībvalstis, jo īpaši tās, kas ir Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju puses, ir saskaņā ar minēto vienošanos reģistrējušas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes amatniecības un rūpniecības ražojumiem. Saskaņā ar minēto vienošanos tās ir arī piešķīrušas aizsardzību trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tāpēc Regula (ES) 2019/1753 būtu jāgroza, lai turpinātu nodrošināt šo ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. |
(77) |
Tā kā ir vajadzīgs laiks, lai nodrošinātu, ka ir izveidots satvars šīs regulas pienācīgai darbībai nolūkā izveidot Savienības un starptautiskās reģistrācijas sistēmu amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, šo regulu būtu jāsāk piemērot pēc tam, kad ir pagājis saprātīgs laikposms pēc tās pieņemšanas. Tomēr daži noteikumi attiecībā uz atkāpi no valsts posma, Konsultatīvo padomi, IT sistēmas izveidi un pilnvaru deleģēšanu Komisijai būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
(78) |
Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Hartā. Tāpēc šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, tostarp tiesībām uz personas datu aizsardzību, darījumdarbības brīvību un tiesībām uz īpašumu, arī intelektuālo īpašumu. |
(79) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, Savienības sistēmas amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai izveidi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
(80) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2022. gada 2. jūnijā sniedza atzinumu (23), |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šī regula nosaka noteikumus par:
a) |
tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, aizsardzību un kontroli, kas apzīmē amatniecības un rūpniecības ražojumus ar konkrētu kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām, kas saistītas ar to ģeogrāfisko izcelsmi; un |
b) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras iekļautas starptautiskajā reģistrā, kas izveidots saskaņā ar Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktu (“Ženēvas akts”), ko administrē Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija (WIPO). |
2. pants
Mērķi
Ar šo regulu izveido Savienības sistēmu amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, jo īpaši paredzot noteikumus attiecībā uz:
a) |
ražotāju uzdevumiem, tiesībām un pienākumiem, kas vajadzīgi, lai pārvaldītu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, tostarp, reaģējot uz sabiedrības pieprasījumu pēc ilgtspējīgiem ražojumiem; |
b) |
vienkāršu un efektīvu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, ņemot vērā intelektuālā īpašuma tiesību pienācīgu aizsardzību; |
c) |
pievienotās vērtības radīšanu, veicinot godīgu konkurenci tirgū; |
d) |
uzticamu informāciju un ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu ražojumu autentiskuma garantiju patērētājam; |
e) |
efektīvu kontroli un izpildi attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un amatniecības un rūpniecības ražojumu tirdzniecību visā Savienībā, tostarp elektroniskajā tirdzniecībā, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus integritāti; |
f) |
vietējās ekonomikas attīstību, kas veicina zinātības un kopīgā mantojuma aizsardzību. |
3. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro amatniecības un rūpniecības ražojumiem.
2. Šo regulu nepiemēro lauksaimniecības produktiem vai pārtikas produktiem, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1151/2012, vīniem, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1308/2013, vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas minēti Regulā (ES) 2019/787.
3. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija un aizsardzība saskaņā ar šo regulu neskar ražotāju pienākumu ievērot Savienības tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz ražojumu laišanu tirgū, ražojumu marķēšanu, ražojumu drošību, patērētāju aizsardzību un tirgus uzraudzību.
4. Ar šo regulu aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm nepiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/1535 (24).
4. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“amatniecības un rūpniecības ražojumi” ir ražojumi:
|
2) |
“ražotājs” ir uzņēmējs, kurš iesaistīts vienā vai vairākos ražošanas posmos saistībā ar amatniecības un rūpniecības ražojumiem; |
3) |
“ražotāju grupa” ir jebkura apvienība neatkarīgi no tās juridiskās formas, kuru galvenokārt veido viena un tā paša ražojuma ražotāji; |
4) |
“ražošanas posms” ir jebkurš ražošanas, tostarp izgatavošanas, vai pārstrādes, iegūšanas, ekstrakcijas, griešanas vai sagatavošanas posms, līdz brīdim, kad ražojums ir kļuvis tāds, ka to var laist tirgū; |
5) |
“tradicionāls” attiecībā uz ražojumu, kura izcelsme ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā, nozīmē, ka ražotāji vēsturiski ir pierādījuši, ka to izmantojuši noteiktā kopienā laikposmā, kas pieļauj nodošanu no vienas paaudzes nākamajai; |
6) |
“sugas vārds” ir:
|
7) |
“ražojumu sertifikācijas struktūra” ir struktūra, neatkarīgi no tās tiesiskās formas, kurai ir uzticēts uzdevums apliecināt, ka ražojumi, kas apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, atbilst ražojuma specifikācijai; |
8) |
“pašdeklarācija” ir saskaņota formāta dokuments, kā noteikts I pielikumā, kurā ražotāji, kurus var pārstāvēt pilnvarots pārstāvis, uz savu atbildību norāda, ka ražojums atbilst attiecīgajai ražojuma specifikācijai un ka ir veiktas visas nepieciešamās kontroles un pārbaudes pareizas atbilstības noteikšanai, lai dalībvalstu kompetentajām iestādēm pierādītu likumīgu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu; |
9) |
“Birojs” ir Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs, kas izveidots ar Regulu (ES) 2017/1001; |
10) |
“paziņojums par piezīmēm” ir rakstisks apsvērums, kurš iesniegts Birojā un kurā norādītas pieteikumā esošās neprecizitātes, nesākot iebildumu procedūru; |
11) |
“valsts īpašā aizsardzība amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm” ir intelektuālā īpašuma tiesības saskaņā ar valsts, reģionālajiem vai vietējiem tiesību aktiem, kas aizsargā tieši tos nosaukumus, kuri identificē amatniecības un rūpniecības ražojumus ar konkrētu kvalitāti, reputāciju vai citu īpašību saistībā ar to ģeogrāfisko izcelsmi, izņemot preču zīmes. |
5. pants
Datu aizsardzība
1. Komisija un Birojs ir uzskatāmi par pārziņiem Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 8. punkta nozīmē attiecībā uz personas datu apstrādi to kompetencē esošo procedūru ietvaros saskaņā ar šo regulu.
2. Dalībvalstu kompetentās iestādes ir uzskatāmas par pārziņiem Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7. punkta nozīmē attiecībā uz personas datu apstrādi to kompetencē esošo procedūru ietvaros saskaņā ar šo regulu.
6. pants
Prasības ģeogrāfiskās izcelsmes norādei
1. Lai amatniecības vai rūpniecības ražojuma nosaukums kvalificētos aizsardzībai kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ražojums atbilst turpmāk minētajām prasībām:
a) |
ražojuma izcelsme ir konkrētā vietā, reģionā vai valstī; |
b) |
ražojuma konkrētā kvalitāte, reputācija vai cita īpašība ir galvenokārt saistāma ar tā ģeogrāfisko izcelsmi; un |
c) |
vismaz viens ražojuma ražošanas posms notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
2. Ražojumus, kas ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai, izslēdz no ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības.
II SADAĻA
ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU REĢISTRĀCIJA
1. nodaļa
Vispārīgi noteikumi
7. pants
Reģistrācijas procedūra
1. Reģistrācijas procedūra ietver divus posmus. Pirmais posms notiek valsts līmenī saskaņā ar 12. līdz 16. pantu. Otrais posms notiek Savienības līmenī saskaņā ar 21. līdz 30. pantu.
2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, dalībvalstis saskaņā ar 19. pantu var pieprasīt atkāpi no reģistrācijas procedūras valsts posma. Šādos gadījumos reģistrācijas pieteikumus iesniedz tieši Birojam.
3. Ar reģistrācijas procedūru saistīto administratīvo slogu samazina līdz minimumam.
8. pants
Pieteikuma iesniedzējs
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumu (“pieteikums”) iesniedz ražotāju grupa.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, par pieteikuma iesniedzēju uzskata vienu atsevišķu ražotāju, ja ir izpildīti tālāk minētie nosacījumi:
a) |
attiecīgā persona ir vienīgais ražotājs, kas vēlas iesniegt pieteikumu; un |
b) |
attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu nosaka ar konkrētu teritorijas daļu neatkarīgi no īpašuma robežām, un tam ir īpašības, kas ievērojami atšķiras no kaimiņu ģeogrāfisko apgabalu īpašībām, vai ražojuma īpašības atšķiras no kaimiņu ģeogrāfiskajos apgabalos ražoto ražojumu īpašībām. |
3. Tās dalībvalsts vietējām vai reģionālajām struktūrām, kurā ir ražotāju grupas vai viena atsevišķa ražotāja izcelsme, ir atļauts sniegt palīdzību pieteikuma sagatavošanā un saistītajā procedūrā.
4. Par pieteikuma iesniedzēju šā panta 1. punkta nozīmē var uzskatīt dalībvalsts norīkotu vietēju vai reģionālu iestādi, kas nav 12. panta 1. punktā un 50. panta 1. punktā minētā iestāde, vai dalībvalsts norīkotu privātu struktūru. Pieteikumā norāda šādas norīkošanas iemeslus.
5. Ja ražojuma izcelsme ir pārrobežu ģeogrāfiskajā apgabalā, vairāki pieteikuma iesniedzēji no dažādām dalībvalstīm, no dalībvalstīm un trešām valstīm vai no trešām valstīm var iesniegt kopīgu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu attiecībā uz šādu ražojumu.
9. pants
Ražojuma specifikācija
1. Lai amatniecības vai rūpniecības ražojuma nosaukumu aizsargātu kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ražojums atbilst ražojuma specifikācijai, apliecinot, ka ir izpildītas visas 6. panta 1. punkta prasības. Ražojuma specifikācija ir objektīva un nediskriminējoša, un tajā norāda ražošanas posmus, kas notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
Ražojuma specifikācijā iekļauj šādu informāciju:
a) |
nosaukums, kas aizsargājams kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un kas var būt konkrēta ražojuma ražošanas vietas ģeogrāfiskais nosaukums, vai arī nosaukums, ko tirdzniecībā vai sarunvalodā izmanto, lai aprakstītu vai lai atsauktos uz ražojumu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
b) |
ražojuma veids; |
c) |
ražojuma apraksts, tostarp attiecīgā gadījumā informācija par izejvielām; |
d) |
noteiktā ģeogrāfiskā apgabala specifikācija, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un informācija, kas nosaka saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un ražojuma konkrēto kvalitāti, reputāciju vai citu īpašību, kā minēts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
e) |
pierādījumi, ka ražojuma izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas norādīts 6. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā, tostarp norādot ražošanas posmus, kas notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
f) |
ražojuma ražošanas metožu apraksts un, attiecīgā gadījumā, izmantoto tradicionālo metožu un īpašās prakses apraksts; |
g) |
informācija par iepakojumu, ja pieteikuma iesniedzējs nosaka, ka iepakošanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā – šādā gadījumā pieteikuma iesniedzējs sniedz pietiekamu ar konkrēto ražojumu saistītu pamatojumu par to, kāpēc iepakošanai jānotiek minētajā apgabalā; |
h) |
visi ražojuma īpašie marķēšanas noteikumi; |
i) |
norāde par katru atsevišķu ražošanas posmu, ko veic viens vai vairāki ražotāji dalībvalstī vai trešā valstī, kas nav tā dalībvalsts vai trešā valsts, no kuras ir ražojuma nosaukums, un par jebkādiem īpašiem noteikumiem atbilstības pārbaudei šajā sakarā; |
j) |
citas prasības, ko paredz dalībvalstis vai attiecīgā gadījumā ražotāju grupa, ar nosacījumu, ka šādas prasības ir objektīvas, nediskriminējošas un saderīgas ar Savienības un valsts tiesību aktiem. |
2. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros izklāsta noteikumus, ar kādiem ierobežo informāciju, kas ietverta šā panta 1. punktā minētajā ražojuma specifikācijā, ja šāds ierobežojums ir vajadzīgs, lai izvairītos no pārmērīgi apjomīgiem pieteikumiem, un paredz noteikumus par ražojuma specifikācijas formu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
10. pants
Vienotais dokuments
1. Vienoto dokumentu, kas ietverts pieteikumā saskaņā ar 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu, sagatavo, izmantojot II pielikumā iekļauto standarta veidlapu. Tajā ietver šādu informāciju:
a) |
nosaukums, kas jāaizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde; |
b) |
ražojuma veids; |
c) |
ražojuma apraksts, attiecīgā gadījumā arī informācija par iepakošanu un marķēšanu; |
d) |
ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija; |
e) |
apraksts par ražojuma saikni ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu, kā minēts 6. panta 1. punktā, tostarp attiecīgā gadījumā ražojuma apraksta vai ražošanas metodes īpašie elementi, kas pamato šo saikni. |
2. Ja pieteikuma iesniedzējs ir mikrouzņēmums, mazais vai vidējais uzņēmums (MMVU) vai ražotāju grupa, kurā ir tikai MMVU, vienoto dokumentu pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma un neskarot lēmumu par pieteikumu cenšas palīdzēt sagatavot tās dalībvalsts saskaņā ar 12. panta 1. punktu norīkotā kompetentā iestāde, kurā ir ražotāju grupas vai viena atsevišķa ražotāja izcelsme, saskaņā ar tās administratīvo praksi.
Pārrobežu pieteikumu gadījumā par kompetento iestādi pirmās daļas nozīmē tiek uzskatīta jebkuras attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde.
Ja dalībvalsts nolemj izmantot 20. pantā minēto tiešās reģistrācijas procedūru, Birojs ciešā sadarbībā ar attiecīgās dalībvalsts vienoto kontaktpunktu, kas izraudzīts, ievērojot 19. panta 5. punktu, cenšas sniegt pieteikuma iesniedzējam palīdzību saistībā ar vienotā dokumenta sagatavošanu.
Jebkāda palīdzība, ko saskaņā ar šo punktu sniedz iestādes vai Birojs, neskar pieteikuma iesniedzēja atbildību par vienoto dokumentu.
11. pants
Pieteikuma pavaddokumenti
1. Pieteikumam pievienotajā dokumentācijā (“pavaddokumenti”) ietver:
a) |
pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un kontaktinformāciju; |
b) |
saskaņā ar 50. panta 1. punktu norīkotās kompetentās iestādes un, attiecīgā gadījumā, 51. panta 5. punkta b) apakšpunktā, 52. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 53. panta b) punktā minētās ražojumu sertifikācijas struktūras vai fiziskas personas, kas pārbauda atbilstību ražojuma specifikācijas noteikumiem, nosaukumu vai vārdu un uzvārdu un kontaktinformāciju; |
c) |
informāciju par visiem ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanas vai aizsardzības ierobežojumiem, kā arī par visiem pārejas pasākumiem, ko ierosinājis pieteikuma iesniedzējs vai valsts kompetentā iestāde, jo īpaši pēc tam, kad valsts kompetentā iestāde ir izskatījusi pieteikumu un visus iebildumus; |
d) |
jebkādu citu informāciju, ko dalībvalsts vai pieteikuma iesniedzējs uzskata par atbilstīgu. |
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai šo regulu papildinātu, sīkāk precizējot šā panta 1. punktā izklāstītās prasības.
3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai šo regulu grozītu, uzskaitot papildu elementus iesniedzamajiem pavaddokumentiem.
4. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka pavaddokumentu formātu un tiešsaistes noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2. nodaļa
Valsts posms
12. pants
Kompetentās iestādes norīkošana
1. Neskarot šā panta 2. punktu vai 19. pantu, katra dalībvalsts norīko kompetentu iestādi amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas procedūras valsts posmam.
Minētā kompetentā iestāde ir atbildīga arī par procedūru valsts posmu attiecībā uz grozījumiem ražojuma specifikācijā vai reģistrācijas anulēšanu.
2. Divas vai vairākas dalībvalstis var vienoties, ka vienas no šīm dalībvalstīm kompetentā iestāde ir atbildīga par 1. punktā minēto procedūru valsts posmu, tostarp par pieteikuma iesniegšanu Birojam, arī otras dalībvalsts vai attiecīgo pārējo dalībvalstu vārdā.
3. Dalībvalstis līdz 2025. gada 1. decembrim informē Komisiju un Biroju par saskaņā ar 1. punktu norīkoto kompetento iestāžu nosaukumiem un adresēm, un minēto informāciju pastāvīgi atjaunina. Tās līdz tam pašam datumam informē Komisiju un Biroju, ja tās nolemj pastāvīgi sadarboties savā starpā attiecībā uz procedūru valsts posmu, kā paredzēts 2. punktā.
13. pants
Pieteikuma iesniegšana
1. Neskarot 12. panta 2. punktu un 20. panta 1. punktu, Savienības izcelsmes ražojuma ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ražojums ir cēlies.
2. Pieteikumā ietver:
a) |
šīs regulas 9. pantā minēto ražojuma specifikāciju; |
b) |
šīs regulas 10. pantā minēto vienoto dokumentu; un |
c) |
šīs regulas 11. pantā minētos pavaddokumentus. |
3. Kompetentā iestāde ļauj pieteikuma iesniedzējiem pieteikumus iesniegt elektroniski.
14. pants
Pieteikuma izskatīšana, ko veic kompetentā iestāde
1. Kompetentā iestāde izskata pieteikumu, izmantojot efektīvus un pārredzamus mehānismus, lai pārliecinātos, ka tas atbilst 6. un 8. pantā minētajām prasībām un ka tajā ir sniegta 9., 10. un 11. pantā minētā nepieciešamā informācija.
2. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka pieteikums ir nepilnīgs vai nepareizs, tā dod pieteikuma iesniedzējam iespēju noteiktā termiņā pabeigt vai labot minēto pieteikumu.
3. Ja, izskatījusi pieteikumu, kompetentā iestāde konstatē, ka pieteikums neatbilst 6. un 8. pantā minētajām prasībām vai nesniedz nepieciešamo informāciju, kas minēta 9., 10. un 11. pantā, tā noraida pieteikumu. Pretējā gadījumā tā uzsāk 15. pantā minēto valsts iebildumu procedūru.
15. pants
Valsts iebildumu procedūra
1. Pēc 14. panta 1. punktā minētās izskatīšanas kompetentā iestāde rīko valsts iebildumu procedūru. Minētā procedūra paredz pieteikuma publicēšanu un vismaz divu mēnešu laikposmu no publicēšanas dienas, kurā jebkura persona, kurai ir leģitīmas intereses un kas ir iedibināta vai ir rezidente tajā dalībvalstī, kura ir atbildīga par reģistrācijas valsts posmu, vai tajās dalībvalstīs, kurās attiecīgais ražojums ir cēlies (“valsts iebildumu iesniedzējs”), var iesniegt kompetentajai iestādei iebildumus pret pieteikumu. Dalībvalstis nosaka detalizētu kārtību šādai iebildumu procedūrai.
2. Ja kompetentā iestāde uzskata, ka iebildums ir pieņemams, tā divu mēnešu laikā pēc iebilduma saņemšanas uzaicina valsts iebildumu iesniedzēju un pieteikuma iesniedzēju veikt apspriešanos, kas ilgst saprātīgu laikposmu, bet nepārsniedz trīs mēnešus, nolūkā panākt mierizlīgumu. Jebkurā brīdī šajā laikposmā kompetentā iestāde var pēc valsts iebildumu iesniedzēja un pieteikuma iesniedzēja kopīga pieprasījuma pagarināt minēto laikposmu ne vairāk kā par trim mēnešiem. Šādas apspriešanās iznākumu, tostarp visas izmaiņas pieteikumā, par kurām panākta vienošanās, pieteikuma iesniedzējs paziņo kompetentajai iestādei.
3. Iebildumu balsta uz vienu vai vairākiem no šādiem pamatiem:
a) |
ierosinātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neatbilst šajā regulā noteiktajām aizsardzības prasībām; |
b) |
ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija būtu pretrunā 42. vai 43. pantam, vai 44. panta 2. punktam; vai |
c) |
ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdraudētu identiska vai līdzīga tirdzniecībā lietota nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu ražojumu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms 1. punktā paredzētās publicēšanas dienas. |
16. pants
Valsts posma lēmums
1. Ja pēc pieteikuma izskatīšanas un iebildumu procedūras iznākuma novērtējuma, tostarp, attiecīgā gadījumā, pēc tam, kad ir veiktas visas saskaņotās izmaiņas pieteikumā, kompetentā iestāde konstatē, ka šīs regulas prasības ir izpildītas, tā bez liekas kavēšanās pieņem labvēlīgu lēmumu un saskaņā ar 22. panta 1. punktu iesniedz pieteikumu Birojam. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka šīs regulas prasības nav izpildītas, tā noraida pieteikumu.
2. Kompetentā iestāde savu lēmumu dara publiski pieejamu. Tā elektroniski publicē ražojuma specifikāciju, uz kā pamatojas tās labvēlīgais lēmums.
3. Visām pusēm, kurām ir leģitīmas intereses, ir tiesības pārsūdzēt saskaņā ar 1. punktu pieņemto lēmumu.
17. pants
Procedūru efektivitāte
Attiecībā uz 14., 15. un 16. pantu dalībvalstis nodrošina efektīvas, paredzamas un ātras administratīvās procedūras. Informācija par minētajām procedūrām, tostarp visiem piemērojamiem termiņiem un procedūru kopējo ilgumu, ir publiski pieejama. Dalībvalstis, Komisija un Birojs sadarbojas Konsultatīvajā padomē, kas izveidota, ievērojot 35. pantu (“Konsultatīvā padome”), lai apmainītos ar paraugpraksi nolūkā veicināt minēto procedūru efektivitāti.
18. pants
Pagaidu aizsardzība valsts līmenī
1. Dalībvalsts, sākot no dienas, kad Birojam ir iesniegts pieteikums, var uz laiku ģeogrāfiskās izcelsmes norādei piešķirt pagaidu aizsardzību valsts līmenī.
2. Pagaidu aizsardzība valsts līmenī beidzas dienā, kad tiek pieņemts lēmums par pieteikumu vai kad pieteikums tiek atsaukts.
3. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde saskaņā ar šo regulu netiek reģistrēta, par valsts līmenī sniegtās pagaidu aizsardzības radītajām sekām atbild vienīgi attiecīgā dalībvalsts.
4. Pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo pantu, ir spēkā tikai valsts līmenī. Šādi pasākumi neietekmē iekšējo tirgu vai starptautisko tirdzniecību.
19. pants
Atkāpe no valsts posma
1. Komisija tiek pilnvarota piešķirt dalībvalstij atkāpi no 1. iedaļā noteiktā pienākuma norīkot kompetento iestādi un izskatīt pieteikumus valsts līmenī, ja dalībvalsts līdz 2024. gada 30. novembrim sniedz Komisijai šādu informāciju:
a) |
pierādījumi tam, ka attiecīgajā dalībvalstī nav valsts īpašās aizsardzības amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; un |
b) |
lūgums piešķirt šādu atkāpi ar tam pievienotu novērtējumu, kas parāda, ka vietējā ieinteresētība aizsargāt amatniecības un rūpniecības ražojumus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nav liela. |
2. Pirms lēmuma pieņemšanas par 1. punktā minēto atkāpi Komisija var pieprasīt dalībvalstij papildu informāciju.
3. Dalībvalsts, kurai ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 1. punktu, var rakstiski informēt Komisiju, ka tā ir nolēmusi vairs neizmantot minēto atkāpi un ka tā ir nolēmusi norīkot kompetento iestādi reģistrācijas procedūras valsts posma vajadzībām. Šāds dalībvalsts lēmums pārtraukt atkāpes izmantošanu neietekmē nekādas notiekošas reģistrācijas procedūras.
4. Ja to tiešo pieteikumu skaits, ko saskaņā ar 20. pantu iesnieguši pieteikumu iesniedzēji no dalībvalsts, kurai ir piešķirta atkāpe saskaņā ar šā panta 1. punktu, ievērojami pārsniedz aplēses, ko dalībvalsts, ievērojot minēto punktu, norādījusi iesniegtajā novērtējumā, Komisija var atsaukt minēto atkāpi.
5. Dalībvalsts, kurai ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 1. punktu, izraugās vienotu kontaktpunktu saziņai par visiem tehniskajiem jautājumiem, kas saistīti ar ražojumiem un pieteikumiem, un sniedz Komisijai un Birojam tā kontaktinformāciju. Minētais vienotais kontaktpunkts ir neatkarīgs no pieteikumu iesniedzējiem un ir objektīvs.
6. Dalībvalsts, kurai ir piešķirta atkāpe saskaņā ar šā panta 1. punktu, nav atbrīvota no 49. līdz 62. pantā noteiktajiem pienākumiem.
20. pants
Tiešā reģistrācija
1. Ja dalībvalstij ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 19. panta 1. punktu, jebkuru pieteikumu (“tiešais pieteikums”), pieprasījumu grozīt ražojuma specifikāciju vai anulēšanas pieprasījumu, ko attiecībā uz Savienības izcelsmes ražojumu iesniedzis minētās dalībvalsts pieteikuma iesniedzējs, iesniedz tieši Birojam.
2. Šajā pantā minētajai tiešās reģistrācijas procedūrai mutatis mutandis piemēro 14. pantu, 16. panta 2. punktu, 23. panta 1., 2. un 4. līdz 7. punktu un 25. līdz 33. pantu.
3. Tiešās reģistrācijas procedūrā jebkura persona, kurai ir leģitīmas intereses, tostarp valsts iebildumu iesniedzēji, var iesniegt Birojam iebildumu saskaņā ar 25. pantu.
4. Par visiem tehniskajiem jautājumiem, kas saistīti ar tiešo pieteikumu, Birojs sazinās ar pieteikuma iesniedzēju un ar 19. panta 5. punktā minēto vienoto kontaktpunktu.
5. Divu mēnešu laikā pēc tam, kad Birojs ir iesniedzis pieprasījumu, dalībvalsts ar vienotā kontaktpunkta starpniecību sniedz palīdzību, jo īpaši saistībā ar tiešo pieteikumu izskatīšanu. Pēc dalībvalsts pieprasījuma minēto termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem. Šāda palīdzība ietver noteiktu specifisku aspektu izskatīšanu Birojam iesniegtajos tiešajos pieteikumos, informācijas pārbaudi tiešajos pieteikumos, deklarāciju izdošanu par šādu informāciju un atbildēšanu uz citiem Biroja lūgumiem sniegt skaidrojumus saistībā ar šādiem pieteikumiem.
6. Ja dalībvalsts ar vienotā kontaktpunkta starpniecību nesniedz palīdzību šā panta 5. punktā minētajā termiņā, reģistrācijas procedūru aptur uz laiku līdz sešiem mēnešiem. Ja minētajā laikposmā palīdzība netiek sniegta, Amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa, kas izveidota, ievērojot 34. pantu (“Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa”), pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par tiešo pieteikumu apspriežas ar Konsultatīvo padomi.
7. Šis pants neattiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumiem trešo valstu izcelsmes ražojumiem (“trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”).
8. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai šo regulu papildinātu, precizējot tiešās reģistrācijas procedūras kritērijus.
9. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par tiešu pieteikumu sagatavošanas un iesniegšanas procedūrām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. nodaļa
Procedūras Savienības līmenī un Biroja uzdevumi
21. pants
Reģistrācija
Reģistrācijas procedūras Savienības līmenī aptver:
a) |
reģistrācijas procedūras Savienības posmu attiecībā uz pieteikumu, ko dalībvalsts kompetentā iestāde iesniegusi pēc tam, kad saskaņā ar 16. panta 1. punktu par pieteikumu valsts līmenī ir pieņemts labvēlīgs lēmums; |
b) |
reģistrācijas procedūru attiecībā uz tiešo pieteikumu, kas iesniegts saskaņā ar 20. pantu; un |
c) |
reģistrācijas procedūru attiecībā uz trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu, izņemot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas Savienībā ir aizsargātas saskaņā ar Ženēvas aktu vai jebkuru citu starptautisku nolīgumu, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība. |
22. pants
Pieteikumu iesniegšana Birojam
1. Gadījumos, kas minēti 21. panta a) punktā, pieteikumu Birojam iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde. Šādos gadījumos pieteikumā iekļauj:
a) |
šīs regulas 10. pantā minēto vienoto dokumentu; |
b) |
šīs regulas 11. pantā minētos pavaddokumentus; |
c) |
kompetentās iestādes, kurai sākotnēji ticis iesniegts pieteikums, deklarāciju, ar ko apstiprina, ka pieteikums atbilst reģistrācijas nosacījumiem saskaņā ar šo regulu; |
d) |
atsauci uz ražojuma specifikāciju, kas publicēta elektroniski saskaņā ar 16. panta 2. punktu. |
2. Gadījumos, kas minēti 21. panta b) punktā, tiešu pieteikumu Birojam iesniedz pieteikuma iesniedzējs.
Šādos gadījumos pieteikumā iekļauj:
a) |
šīs regulas 9. pantā minēto ražojuma specifikāciju; |
b) |
šīs regulas 10. pantā minēto vienoto dokumentu; |
c) |
šīs regulas 11. pantā minētos pavaddokumentus. |
3. Gadījumos, kas minēti 21. panta c) punktā, trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu Birojam iesniedz vai nu pieteikuma iesniedzējs tieši, vai attiecīgās trešās valsts kompetentā iestāde, atkarībā no tā, kā piemērojams saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem. Pieteikuma iesniedzēju un attiecīgās trešās valsts kompetento iestādi uzskata par reģistrācijas procedūrā iesaistītajām pusēm.
Šādos gadījumos pieteikumā iekļauj:
a) |
šīs regulas 9. pantā minēto ražojuma specifikāciju; |
b) |
šīs regulas 10. pantā minēto vienoto dokumentu; |
c) |
šīs regulas 11. pantā minētos pavaddokumentus; |
d) |
juridisku pierādījumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību trešā izcelsmes valstī; |
e) |
pierādījumu par pilnvaru, ja pieteikuma iesniedzēju pārstāv pārstāvis. |
4. Ja kopīgo pieteikumu iesniedz saskaņā ar 8. panta 5. punktu, pieteikumu Birojam iesniedz:
a) |
vienas attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde, ja pārrobežu ģeogrāfiskais apgabals atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī; |
b) |
attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde, ja pārrobežu ģeogrāfiskais apgabals atrodas gan dalībvalstī, gan trešā valstī; |
c) |
trešās valsts pieteikuma iesniedzējs vai vienas attiecīgās trešās valsts kompetentā iestāde, ja pārrobežu ģeogrāfiskais apgabals atrodas vairāk nekā vienā trešā valstī. |
5. Šīs regulas 8. panta 5. punktā minētajā kopīgajā pieteikumā iekļauj šā panta 1., 2. un 3. punktā uzskaitītos dokumentus no visām attiecīgajām dalībvalstīm vai trešām valstīm. Regulas 14., 15. un 16. pantā minētās reģistrācijas procedūras saistīto valsts posmu veic visās attiecīgajās dalībvalstīs, izņemot gadījumus, kad piemēro 12. panta 2. punktu.
6. Pieteikumus iesniedz elektroniski, izmantojot 67. pantā minēto digitālo sistēmu pieteikumu elektroniskai iesniegšanai Birojam.
7. Pēc pieteikuma saņemšanas Birojs to publisko amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu Savienības reģistrā (“Savienības reģistrs”), kas minēts 37. pantā. Ražojuma specifikāciju, kas minēta šā panta 1. punkta d) apakšpunktā, pastāvīgi atjaunina.
8. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot procedūras un nosacījumus, kas piemērojami pieteikumu sagatavošanai un iesniegšanai Birojam.
9. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par procedūrām un par Birojam iesniedzamo pieteikumu formu un noformējumu, tostarp saistībā ar pieteikumiem, kas skar vairāk nekā vienas valsts teritoriju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
23. pants
Pieteikuma izskatīšana un publicēšana iebildumu procedūras nolūkos
1. Pieteikumu, kas iesniegts saskaņā ar 22. pantu, izskata Birojs Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļā. Birojs pārbauda, vai:
a) |
nav acīmredzamu kļūdu; |
b) |
informācija, kas attiecīgā gadījumā sniegta, ievērojot 22. panta 1., 2. vai 3. punktu, ir pilnīga; un |
c) |
vienotais dokuments ir precīzs un tehnisks un atbilst 10. pantam. |
2. Izskatīšanā, ko veic, ievērojot šā panta 1. punktu, ņem vērā reģistrācijas procedūras valsts posma iznākumu attiecīgajā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kad piemēro 20. pantu.
3. Izskatīšanu, kas minēta 1. punktā, veic sešu mēnešu laikā pēc pieteikuma saņemšanas. Ja izskatīšanas periods pārsniedz vai var pārsniegt sešus mēnešus, Birojs rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju par aizkavēšanās iemesliem.
4. Birojs var pieprasīt papildu informāciju no attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes. Ja pieteikumu iesniedz pieteikuma iesniedzējs no trešās valsts vai trešās valsts kompetentā iestāde, šāds pieteikuma iesniedzējs vai šāda kompetentā iestāde sniedz papildu informāciju, ja to pieprasa Birojs.
5. Ja Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa apspriežas ar Konsultatīvo padomi, par to paziņo pieteikuma iesniedzējam, un 3. punktā minēto laikposmu aptur.
6. Ja izskatīšanā, kas veikta, ievērojot 1. punktu, Birojs konstatē, ka pieteikums ir nepilnīgs vai nepareizs, Birojs nosūta savus apsvērumus dalībvalsts kompetentajai iestādei vai, trešās valsts pieteikuma gadījumā, pieteikuma iesniedzējam vai kompetentajai iestādei, kas Birojam ir iesniegusi pieteikumu, un pieprasa papildināt vai labot pieteikumu divu mēnešu laikā. Birojs informē pieteikuma iesniedzēju, ka pieteikums tiks noraidīts, ja tas netiks papildināts vai labots noteiktajā termiņā.
Ja attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde vai, trešās valsts pieteikuma gadījumā, pieteikuma iesniedzējs vai attiecīgā kompetentā iestāde pieteikumu noteiktajā termiņā nepapildina vai neizlabo, pieteikumu noraida, ievērojot 29. panta 1. punktu.
7. Ja izskatīšanā, kas veikta, ievērojot šā panta 1. punktu, Birojs atzīst, ka šajā regulā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, tas iebildumu procedūras nolūkos Savienības reģistrā publicē vienoto dokumentu un atsauci uz ražojuma specifikāciju, kas publicēta elektroniski saskaņā ar 16. panta 2. punktu. Vienoto dokumentu publicē visās Savienības oficiālajās valodās.
24. pants
Valsts posma lēmuma apstrīdēšana
1. Dalībvalsts kompetentā iestāde bez liekas kavēšanās informē Biroju par jebkuru valsts administratīvu procedūru vai tiesvedību, kas vērsta pret minētās kompetentās iestādes lēmumu, kurš varētu ietekmēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju.
2. Birojs ir atbrīvots no pienākuma ievērot 23. panta 3. punktā noteikto izskatīšanas pabeigšanas termiņu un informē pieteikuma iesniedzēju par kavēšanās iemesliem, ja dalībvalsts kompetentā iestāde:
a) |
informē Biroju, ka 16. panta 1. punktā minētais lēmums ar nekavējoties piemērojamu, bet ne galīgu administratīvu vai tiesas nolēmumu ir atzīts par valsts līmenī spēkā neesošu; vai |
b) |
lūdz Biroju apturēt izskatīšanu, jo nolūkā apstrīdēt pieteikuma derīgumu ir uzsākta valsts līmeņa administratīva procedūra vai tiesvedība. |
3. Kad 2. punkta a) apakšpunktā minētais administratīvais vai tiesas nolēmums ir stājies likumīgā spēkā, dalībvalsts kompetentā iestāde attiecīgi informē Biroju.
4. Šā panta 2. punktā minētais atbrīvojums ir spēkā līdz brīdim, kad attiecīgā dalībvalsts kompetentā iestāde informē Biroju par to, ka apturēšanas iemesls vairs neeksistē.
25. pants
Iebildumu procedūra Savienības līmenī
1. Trīs mēnešu laikā no dienas, kad Savienības reģistrā publicēts vienotais dokuments un atsauce uz ražojuma specifikācijas elektronisko publikāciju, kā paredzēts 23. panta 7. punktā, iebildumu iesniedzējs, kā minēts šā panta 2. punktā, var Birojam iesniegt iebildumu. Pieteikuma iesniedzēju un iebildumu iesniedzēju uzskata par procedūrā iesaistītajām pusēm.
2. Iebildumu iesniedzējs var būt dalībvalsts vai trešās valsts kompetentā iestāde vai fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai pastāvīgi dzīvo trešā valstī vai citā dalībvalstī, izņemot 15. panta 1. punktā minēto valsts iebildumu iesniedzēju.
3. Birojs pārbauda iebilduma pieņemamību saskaņā ar 26. pantu.
4. Ja Birojs uzskata, ka iebildums ir pieņemams, tas divu mēnešu laikā pēc iebilduma saņemšanas uzaicina iebildumu iesniedzēju un pieteikuma iesniedzēju veikt apspriešanos, kas ilgst saprātīgu laikposmu, bet nepārsniedz trīs mēnešus, nolūkā panākt mierizlīgumu. Jebkurā brīdī šajā laikposmā Birojs var pēc iebildumu iesniedzēja un pieteikuma iesniedzēja kopīga pieprasījuma pagarināt minēto laikposmu ne vairāk kā par trim mēnešiem. Apspriešanās laikā starp pieteikuma iesniedzēju un iebildumu iesniedzēju Birojs piedāvā strīdu alternatīvu izšķiršanu, piemēram, mediāciju, kā paredzēts Regulas (ES) 2017/1001 170. pantā.
5. Pieteikuma iesniedzējs un iebildumu iesniedzējs 4. punktā minētās apspriešanās laikā viens otram sniedz informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu, vai pieteikums atbilst šīs regulas nosacījumiem.
6. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa jebkurā iebildumu procedūras posmā var apspriesties ar Konsultatīvo padomi un, ja tā notiek, par to paziņo pusēm un aptur 4. punktā minēto laikposmu.
7. Viena mēneša laikā pēc 4. punktā minētās apspriešanās beigām pieteikuma iesniedzējs paziņo Birojam apspriešanās iznākumu.
8. Ja pēc apspriešanās ir izmainīta saskaņā ar 23. panta 7. punktu publicēta informācija, Birojs no jauna izskata izmainīto pieteikumu. Ja pieteikums ir būtiski izmainīts un Birojs uzskata, ka izmainītais pieteikums atbilst reģistrācijas nosacījumiem, tas izmainīto pieteikumu publicē saskaņā ar 23. panta 7. punktu.
9. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par iebilduma iesniegšanu un precizē pamatotā paziņojuma par iebildumu formātu un noformējumu tiešsaistē. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
26. pants
Iebildumu pieņemamība un pamati
1. Iebildums, kas iesniegts saskaņā ar 25. pantu, ir pieņemams tikai tad, ja tajā ir ietverta visa informācija, kas norādīta III pielikumā sniegtajā pamatotā paziņojuma par iebildumu standarta veidlapā.
2. Iebildumu balsta uz vienu vai vairākiem šādiem iebilduma pamatiem:
a) |
ierosinātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neatbilst šajā regulā noteiktajām aizsardzības prasībām; |
b) |
ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija būtu pretrunā 42. vai 43. pantam vai 44. panta 2. punktam; vai |
c) |
ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdraudētu identiska vai līdzīga tirdzniecības gaitā lietota nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu ražojumu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms 22. panta 7. punktā paredzētās pieteikuma publicēšanas dienas. |
3. Iebildumu, kas nav pieņemams saskaņā ar 1. punktu, noraida.
27. pants
Paziņojuma par piezīmēm procedūra
1. Trīs mēnešu laikā pēc vienotā dokumenta un atsauces uz ražojuma specifikāciju publicēšanas Savienības reģistrā saskaņā ar 23. panta 7. punktu dalībvalsts vai trešās valsts kompetentā iestāde vai fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai ir rezidente citā dalībvalstī vai trešā valstī, var iesniegt Birojam paziņojumu par piezīmēm.
2. Paziņojumā par piezīmēm norāda uz jebkādām neprecizitātēm vai ietver papildu informāciju saistībā ar pieteikumu, tostarp citu Savienības tiesību aktu iespējamu pārkāpumu. Tas nepiešķir nekādas tiesības autoram un ar to neuzsāk iebildumu procedūru. Paziņojumu par piezīmēm nebalsta uz iebildumu pamatiem, un paziņojuma par piezīmēm autoru neuzskata par procedūrā iesaistīto pusi.
3. Birojs paziņojumu par piezīmēm nosūta pieteikuma iesniedzējam un ņem to vērā, pieņemot lēmumu par pieteikumu, ja vien šis paziņojums par piezīmēm nav neskaidrs vai acīmredzami nepareizs.
4. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, paredzot noteikumus šāda paziņojuma par piezīmēm iesniegšanai un nosakot to formu un iesniegšanu tiešsaistē. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
28. pants
Pārejas periodi ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lietošanai
1. Neskarot 44. pantu, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas laikā Birojs var nolemt noteikt pārejas periodu uz laiku līdz pieciem gadiem, lai attiecībā uz ražojumiem, kuru izcelsme ir dalībvalstī vai trešā valstī un kuru apzīmējums ietver vai satur nosaukumu, kas pārkāpj 40. pantu, atļautu turpināt lietot nosaukumu, ar kuru attiecīgie ražojumi tika tirgoti, ar noteikumu, ka saskaņā ar 15. pantu vai 25. pantu pieņemams iebildums pret ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras aizsardzība ir pārkāpta, reģistrācijas pieteikumu liecina, ka:
a) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdraudētu identiska vai līdzīga tirdzniecības gaitā lietota nosaukuma pastāvēšanu ražojuma apzīmējuma nolūkos; vai |
b) |
šādi ražojumi ir likumīgi tirgoti ar attiecīgo nosaukumu ražojuma apzīmējuma nolūkos attiecīgajā teritorijā vismaz piecus gadus pirms 22. panta 7. punktā paredzētās pieteikuma publicēšanas dienas. |
2. Birojs var piešķirt pārejas laiku līdz 15 gadiem vai var nolemt pagarināt pārejas laiku, kas piešķirts saskaņā ar 1. punktu, līdz kopējam 15 gadu laikposmam, ja papildus tiek pierādīts, ka:
a) |
šā panta 1. punktā minētais nosaukums konsekventi un taisnīgi ir likumīgi izmantots vismaz 25 gadus, pirms attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikums tika iesniegts Birojam; |
b) |
šā panta 1. punktā minētā nosaukuma izmantošanas mērķis nekad nav bijis gūt labumu no nosaukuma, kas reģistrēts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, reputācijas; un |
c) |
patērētājs nav ticis vai nav varējis tikt maldināts par ražojuma patieso ģeogrāfisko izcelsmi. |
3. Lēmumus, ar ko nosaka vai pagarina 1. un 2. punktā minēto pārejas periodu, publicē Savienības reģistrā.
4. Pārejas periodā, izmantojot 1. punktā minēto nosaukumu, marķējumā un attiecīgā gadījumā ražojuma aprakstā, ja ražojumu tirgo tiešsaistes tirdzniecības tīmekļa vietnē, skaidri un redzami norāda izcelsmes valsti.
5. Lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi, proti, nodrošināt, ka visi ražotāji, kas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā ražo ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu ražojumu, ievēro attiecīgo ražojuma specifikāciju, atbilstības nodrošināšanai dalībvalsts var paredzēt pārejas periodu līdz desmit gadiem, kas stājas spēkā no dienas, kurā pieteikums iesniegts Birojam, ar noteikumu, ka attiecīgie uzņēmēji ir likumīgi tirgojuši attiecīgo ražojumu, izmantojot attiecīgo nosaukumu, bez pārtraukuma vismaz piecus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei un ir norādījuši uz šo faktu 15. pantā minētajā valsts iebildumu procedūrā.
6. Šā panta 5. punktu mutatis mutandis piemēro ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kas attiecas uz kādu ģeogrāfisko apgabalu trešā valstī. Pienākums valsts iebildumu procedūrā atsaukties uz nepārtrauktu izmantošanu, kā minēts minētajā punktā, neattiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu trešā valstī.
29. pants
Biroja lēmums par pieteikumu
1. Ja, pamatojoties uz informāciju, kas Birojam pieejama no izskatīšanas, kura veikta, ievērojot 23. pantu, Birojs uzskata, ka kāda no minētajā pantā noteiktajām prasībām nav izpildīta, tas noraida pieteikumu.
2. Ja, pamatojoties uz informāciju, kas Birojam pieejama no izskatīšanas, kura veikta, ievērojot 23. pantu, Birojs uzskata, ka šīs regulas prasības ir izpildītas un nav saņemti pieņemami iebildumi, Birojs reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
3. Ja Birojs ir saņēmis pieņemamu iebildumu un pēc 25. panta 4. punktā minētās apspriešanās ir panākta vienošanās, Birojs pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai vienošanās atbilst Savienības tiesību aktiem, reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Vajadzības gadījumā, ja ir veiktas nebūtiskas izmaiņas informācijā, kas publicēta, ievērojot 23. panta 7. punktu, Birojs atjaunina minēto informāciju.
4. Ja Birojs ir saņēmis pieņemamu iebildumu, bet pēc 25. panta 4. punktā minētās apspriešanās vienošanās nav panākta, Birojs izskata, vai iebildums ir pamatots. Birojs novērtē iebildumu pamatus attiecībā uz Savienības teritoriju. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Birojs vai nu noraida iebildumu un reģistrē nosaukumu kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai noraida pieteikumu.
5. Biroja lēmumos saskaņā ar šā panta 2., 3. un 4. punktu attiecīgā gadījumā precizē visus reģistrācijas nosacījumus, un nebūtisku izmaiņu gadījumā Birojs informatīvos nolūkos pārpublicē informāciju, kas publicēta, ievērojot 23. panta 7. punktu.
6. Biroja pieņemtos lēmumus publicē Savienības reģistrā Savienības oficiālajās valodās. Atsauci uz Savienības reģistrā publicēto lēmumu visās Savienības oficiālajās valodās publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
30. pants
Komisijas lēmums par pieteikumu
1. Attiecībā uz 21. pantā minētajiem pieteikumiem Komisija jebkurā laikā pirms reģistrācijas procedūras beigām pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts kompetentās iestādes vai Biroja lūguma var pārņemt no Biroja pilnvaras lemt par pieteikumu, ja ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija varētu būtu pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai ja šāda reģistrācija vai pieteikuma noraidīšana varētu apdraudēt Savienības tirdzniecību vai ārējās attiecības.
2. Ja Komisija ir pārņēmusi procedūru no Biroja, kā minēts 1. punktā, Birojs iesniedz Komisijai 29. panta 1. līdz 5. punktā minētā lēmuma projektu.
3. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem jebkādus šā panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru un publicē Savienības reģistrā.
4. Šā panta 1., 2. un 3. punktu mutatis mutandis piemēro ražojuma specifikācijas grozīšanas un reģistrācijas anulēšanas procedūrām.
5. Šā panta 1., 2. un 3. punkta nolūkā Birojs nodrošina, ka Komisijai, izmantojot 67. pantā minēto digitālo sistēmu pieteikumu elektroniskai iesniegšanai Birojam, ir piekļuve dokumentiem, kas attiecas uz pieteikumiem, ražojuma specifikācijas grozījumu pieprasījumiem un anulēšanas pieprasījumiem.
6. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka procedūru, kas piemērojama šā panta 1. punktā minētajās situācijās. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
31. pants
Ražojuma specifikācijas grozījums
1. Pieteikuma iesniedzējs, kura vārdā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta, vai ražotājs, kas lieto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar 47. panta 1. punktu, var lūgt apstiprināt grozījumu ar minēto reģistrēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta ražojuma specifikācijā.
2. Ražojuma specifikācijas grozījumus klasificē divās kategorijās:
a) |
Savienības grozījumi, kā minēts 3. punktā, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama iebildumu procedūra Savienības līmenī; un |
b) |
standarta grozījumi, kas jāizskata dalībvalsts vai trešās valsts līmenī. |
3. Grozījumu uzskata par Savienības grozījumu, ja tas attiecas uz vienotā dokumenta pārskatīšanu un ja ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:
a) |
grozījums ietver aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukuma izmaiņas vai nosaukuma lietojuma izmaiņas; |
b) |
pastāv risks, ka grozījums varētu apdraudēt saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un ražojumu, kā minēts vienotajā dokumentā; vai |
c) |
grozījums paredz ražojuma tirdzniecības ierobežojumus. |
4. Attiecībā uz Savienības grozījuma pieprasījumu mutatis mutandis piemēro valsts un Savienības posma pasākumus, kas izklāstīti 7., 8. un 14. līdz 30. pantā. Lēmumu par Savienības grozījuma pieprasījumu pieņem Birojs vai, ja piemēro 30. pantu, Komisija.
5. Jebkuru grozījumu ar reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta ražojuma specifikācijā, kas nav 3. punktā minētais grozījums, uzskata par standarta grozījumu un tas ir tās dalībvalsts vai trešās valsts kompetencē, kurā ir ražojuma izcelsme. Standarta grozījumus pēc to apstiprināšanas attiecīgā kompetentā iestāde paziņo Birojam.
Ja piemēro 20. pantu, standarta grozījumus apstiprina Birojs.
6. Standarta grozījumu uzskata par pagaidu grozījumu, ja tas attiecas uz ražojuma specifikācijas pagaidu izmaiņām, kuras izriet no publisku iestāžu noteiktiem obligātiem sanitārajiem pasākumiem vai ir saistīti ar dabas katastrofu vai nelabvēlīgiem laika apstākļiem, ko oficiāli par tādiem atzinušas kompetentās iestādes, vai no cilvēka izraisītas katastrofas, piemēram, kara, kara draudiem vai teroristu uzbrukuma.
7. Grozījuma pieprasījumā, ko iesniedz trešās valsts kompetentā iestāde vai trešā valstī iedibināti ražotāji, ietver pierādījumu tam, ka pieprasītais grozījums atbilst attiecīgajā trešā valstī spēkā esošajam tiesību aktam par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.
8. Ja Savienības grozījuma pieprasījums attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas apzīmē kādas dalībvalsts izcelsmes ražojumu, attiecas arī uz standarta grozījumiem, saskaņā ar 4. punktu Birojs vai Komisija izskata tikai Savienības grozījumu.
9. Attiecīgā gadījumā attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde vai Birojs var aicināt pieteikuma iesniedzēju, kura vārdā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta, veikt izmaiņas citos ražojuma specifikācijas elementos.
10. Kad Savienības grozījumi un standarta grozījumi ir apstiprināti, Birojs tos publicē Savienības reģistrā.
11. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par Savienības grozījuma pieprasījuma procedūrām un formu, un noformējumu, par standarta grozījumu procedūrām un formu un par šādu grozījumu paziņošanu Birojam. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
32. pants
Anulēšana
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju anulē, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir reģistrēta, pārkāpjot 42. panta 1. punktu, 43. panta 1. vai 2. punktu vai 44. panta 2. punktu.
2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju var anulēt, ja:
a) |
vairs nav iespējams nodrošināt ražojuma atbilstību ražojuma specifikācijai; |
b) |
vismaz piecus gadus pēc kārtas tirgū nav laists neviens ražojums ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
3. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju var arī anulēt pēc tā pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma, kura vārdā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta.
4. Anulēšanas pieprasījumu, ievērojot 1. un 2. punktu, var iesniegt dalībvalsts vai trešās valsts kompetentā iestāde vai fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses.
5. Komisija vai Birojs var sākt anulēšanas procedūru pēc savas iniciatīvas, pamatojoties uz 2. punktā izklāstītajiem pamatiem.
6. Anulēšanas procedūrai mutatis mutandis piemēro valsts un Savienības posma pasākumus, kas izklāstīti 7., 8., 14., 15., 16. un 20. līdz 30. pantā.
7. Pirms lēmuma par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas anulēšanu Birojs šā panta 4. un 5. punktā minētajos gadījumos informē pieteikuma iesniedzēju, kura vārdā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta. Pirms lēmuma par trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas anulēšanu Birojs apspriežas ar attiecīgās trešās valsts kompetentajām iestādēm. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta, ievērojot 20. pantu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa var apspriesties ar Konsultatīvo padomi un attiecīgās dalībvalsts vienoto kontaktpunktu.
8. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija tiek anulēta, attiecīgi atjaunina Savienības reģistru.
9. Šo pantu nepiemēro trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas Savienībā ir aizsargātas saskaņā ar Ženēvas aktu vai citu starptautisku nolīgumu, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība.
10. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz detalizētus noteikumus par reģistrācijas anulēšanas procedūrām un formu, kā arī par šā panta 1., 2. un 3. punktā minēto anulēšanas pieprasījumu noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
33. pants
Apelācija
1. Jebkura šajā regulā paredzētās procedūras puse, kuru nelabvēlīgi ietekmē attiecīgajā procedūrā pieņemtais Biroja lēmums, var pret minēto lēmumu iesniegt apelāciju Apelācijas padomēs, kas minētas 36. pantā (“Apelācijas padomes”). Dalībvalstīm ir tiesības pievienoties apelācijai.
2. Apelācijai ir apturošs efekts. Biroja lēmums, kas nav apstrīdēts, stājas spēkā nākamajā dienā pēc 4. punkta pirmajā daļā minētā laikposma beigām.
3. Par lēmumu, kurš neizbeidz procesu pret kādu no pusēm, apelāciju var iesniegt tikai saistībā ar apelāciju par galīgo lēmumu.
4. Paziņojumu par apelāciju rakstveidā iesniedz Birojā divu mēnešu laikā no apstrīdētā lēmuma publicēšanas dienas. Paziņojumu par apelāciju uzskata par pienācīgi iesniegtu tikai tad, kad ir samaksāta apelācijas nodeva.
Apelācijas gadījumā četru mēnešu laikā no apstrīdētā lēmuma publicēšanas dienas iesniedz Birojam rakstisku paziņojumu, kurā norādīts apelācijas pamats.
5. Pēc apelācijas pārbaudes attiecībā uz pieņemšanu izskatīšanai Apelācijas padomes lemj par tās pamatotību. Apelācijas padomes vai nu darbojas Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļas kompetences jomā, kas ir atbildīga par apstrīdēto lēmumu, vai nodod lietu minētajai Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļai.
Apelācijas padomes var pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas puses rakstiska, pamatota lūguma apspriesties ar Konsultatīvo padomi.
Lai palīdzētu pusēm panākt mierizlīgumu, Birojs piedāvā strīdu alternatīvu izšķiršanu, piemēram, mediācijas pakalpojumus, kā minēts Regulas (ES) 2017/1001 170. pantā.
6. Prasības pret Apelācijas padomju lēmumiem par apelāciju var iesniegt Eiropas Savienības Vispārējā tiesā (“Vispārējā tiesa”) divu mēnešu laikā no dienas, kad Apelācijas padomes ir paziņojušas Apelācijas padomju lēmumu, un prasības pamatā var būt būtisku procedūras prasību, Līguma par Eiropas Savienības darbību vai šīs regulas noteikumu pārkāpums vai jebkuras tiesību normas pārkāpums, kas attiecas uz tās piemērošanu vai ļaunprātīgu varas izmantošanu. Prasību var celt jebkura lietas izskatīšanas procedūrā Apelācijas padomēs iesaistīta puse, ko nelabvēlīgi ietekmējis to lēmums, un jebkura dalībvalsts. Vispārējai tiesai ir piekritība anulēt vai izmainīt apstrīdēto lēmumu.
7. Apelācijas padomju lēmumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc 6. punktā minētā laikposma beigām vai, ja minētajā laikposmā ir celta prasība Vispārējā tiesā, nākamajā dienā pēc šādas prasības noraidīšanas dienas vai jebkuras Tiesā iesniegtas apelācijas par Vispārējās tiesas lēmumu noraidīšanas dienas. Birojs veic nepieciešamos pasākumus, lai ievērotu Vispārējās tiesas spriedumu, vai gadījumā, ja par minēto spriedumu iesniegta apelācija, Tiesas spriedumu.
8. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai šo regulu papildinātu, precizējot:
a) |
šā panta 4. punktā minētā paziņojuma par apelāciju saturu un procedūru apelācijas iesniegšanai un izskatīšanai; un |
b) |
šā panta 5. punktā minēto Apelācijas padomju lēmumu saturu un formu. |
34. pants
Amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa
1. Birojā izveido Amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļu. Minētā Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa ir atbildīga par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz:
a) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu; |
b) |
pieprasījumu grozīt ražojuma specifikāciju; |
c) |
iebildumu pret pieteikumu vai ražojuma specifikācijas grozījuma pieprasījumu; |
d) |
ierakstiem Savienības reģistrā; |
e) |
pieprasījumu anulēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju. |
2. Lēmumus par iebildumiem un anulēšanas pieprasījumiem pieņem komisija trīs locekļu sastāvā. Vismaz viens no locekļiem ir juridiski kvalificēts. Visus pārējos lēmumus saskaņā ar 1. punktu pieņem viens loceklis ar atbilstošu kvalifikāciju.
35. pants
Konsultatīvā padome
1. Tiek izveidota Konsultatīvā padome, kas sniedz atzinumus šajā regulā paredzētajos gadījumos.
2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa un Apelācijas padomes var apspriesties un pēc Komisijas pieprasījuma apspriežas ar Konsultatīvo padomi jautājumos par pieteikumu jebkurā reģistrācijas, tostarp iebildumu, apelācijas, ražojuma specifikāciju grozījuma un reģistrācijas anulēšanas procedūras posmā, kā minēts 23., 25., 26., 29., 31., 32. un 33. pantā. Ar Konsultatīvo padomi var apspriesties arī par šādiem horizontāliem jautājumiem, piemēram:
a) |
kvalitātes kritēriju novērtējums; |
b) |
ražojuma reputācijas noteikšana; |
c) |
noteikšana, vai nosaukums ir sugas vārds; |
d) |
saiknes starp ražojuma īpašībām un tā ģeogrāfisko izcelsmi novērtējums; |
e) |
patērētāju apjukuma risku gadījumos, kad rodas konflikts starp ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un preču zīmēm, homonīmiem vai tādu esošu ražojumu nosaukumiem, kas tiek likumīgi tirgoti. |
3. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nodaļa un attiecīgā gadījumā Apelācijas padomes var apspriesties ar Konsultatīvo padomi par tādu nosaukumu kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu iespējamu reģistrāciju, uz kuriem attiecas tiešie pieteikumi, kā minēts 20. pantā.
4. Konsultatīvās padomes atzinumus sniedz komisija trīs locekļu sastāvā, un tie nav saistoši.
5. Konsultatīvajā padomē ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis, kā arī minēto pārstāvju aizvietotāji. Vajadzības gadījumā atzītus ekspertus ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu vai attiecīgās ražojumu kategorijas jomā, tostarp reģionu un akadēmisko aprindu pārstāvjus, aicina sniegt speciālās zināšanas Konsultatīvajai padomei.
6. Konsultatīvās padomes locekļu pilnvaru termiņš ir līdz pieciem gadiem, un to var atjaunot.
7. Birojs savā tīmekļa vietnē publicē Konsultatīvās padomes locekļu sarakstu un šo sarakstu regulāri atjaunina.
8. Konsultatīvās padomes locekļu iecelšanas un tās darbības kārtību nosaka padomes reglamentā, ko apstiprina valde, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1001 153. pantu, un kārtību publisko. Konsultatīvās padomes locekļiem nav interešu konflikta.
9. Birojs nodrošina Konsultatīvajai padomei vajadzīgo loģistikas atbalstu un tās sanāksmēm sniedz sekretariāta pakalpojumus.
36. pants
Apelācijas padomes
Apelācijas padomes, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1001 165. pantu, ir atbildīgas par apelācijas lēmumu pieņemšanu attiecībā uz Biroja lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu.
37. pants
Savienības amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs
1. Amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldības birojs ievieš un uztur elektronisku Savienības reģistru. Tas ir viegli pieejams sabiedrībai un mašīnlasāmā formātā.
2. Kad stājas spēkā lēmums par kādas aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju saskaņā ar 29. vai 30. pantu, Birojs Savienības reģistrā ievada šādus datus:
a) |
nosaukums, kas reģistrēts kā aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (“aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”); |
b) |
tā ražojuma veids, attiecībā uz kuru ir reģistrēta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde; |
c) |
tā pieteikuma iesniedzēja nosaukums, kura vārdā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta; |
d) |
atsauce uz lēmumu, kas reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādi; |
e) |
tā ražojuma izcelsmes valsts vai valstis, attiecībā uz kuru ir reģistrēta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. |
3. Ja Komisija tā izlemj, Savienības reģistrā var ierakstīt trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas tiek aizsargātas Savienībā saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība. Šādā gadījumā Komisija pieņem īstenošanas aktu, no kura izriet, ka Birojs ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ievada Savienības reģistrā. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
4. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Savienības reģistrā ieraksta tās oriģinālrakstībā. Ja oriģinālrakstībā neizmanto latīņu alfabētu, ģeogrāfiskās izcelsmes norādi transkribē latīņu alfabēta burtiem un Savienības reģistrā ieraksta abas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes versijas, un tām ir vienāds statuss.
5. Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju saistīto dokumentāciju digitālā vai papīra formā Birojs glabā visu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes derīguma termiņu un gadījumā, ja pieteikums tiek noraidīts vai reģistrācija tiek anulēta, 10 gadus pēc šāda noraidījuma vai anulācijas.
6. Savienības reģistra darbības izmaksas sedz no Biroja darbības budžeta.
7. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros tiek noteikta Savienības reģistra IT arhitektūra un noformējums. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
38. pants
Izraksti no Savienības reģistra
1. Birojs nodrošina, ka jebkura persona no Savienības reģistra vienkārši un bez maksas mašīnlasāmā formātā var lejupielādēt oficiālu izrakstu, kurā sniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas apliecinājums un citi attiecīgie dati, ieskaitot pieteikuma datumu vai citus datus, kas ir būtiski prioritātes piešķiršanai. Oficiālo izrakstu var izmantot kā autentiskuma apliecību.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kas nosaka Savienības reģistra izrakstu formātu un tiešsaistes noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
39. pants
Tehniskā palīdzība
1. Pēc Komisijas pieprasījuma Birojs veic tādu trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izskatīšanu un administratīvos uzdevumus, kuras:
a) |
ir aizsargātas vai kuras ir ierosināts aizsargāt saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kurā Savienība ir puse un kurš nav Ženēvas akts; vai |
b) |
ir ierosināts aizsargāt saskaņā ar starptautisku nolīgumu, par kuru Savienība ved sarunas. |
2. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Komisijas, Birojs publisko un grozījumu gadījumā atjaunina to starptautisko nolīgumu sarakstu, ar kuriem aizsargā amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, kā arī to ģeogrāfisko izcelsmes norāžu sarakstu, kuras ir aizsargātas saskaņā ar minētajiem nolīgumiem.
III SADAĻA
ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU AIZSARDZĪBA
40. pants
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas reģistrētas Savienības reģistrā, tiek aizsargātas pret:
a) |
jebkādu tiešu vai netiešu komerciālu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu saistībā ar ražojumiem, uz kuriem reģistrācija neattiecas, ja minētie ražojumi ir salīdzināmi ar ražojumiem, uz kuriem attiecas šīs ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija, vai gadījumā, kad, lietojot nosaukumu, tiek negodprātīgi izmantota, vājināta vai mazināta aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācija vai tai tiek nodarīts kaitējums; |
b) |
jebkādu ļaunprātīgu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi aizsargāta nosaukuma izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos uz to, pat tad, ja norādīta ražojumu vai pakalpojumu patiesā izcelsme vai ja aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir tulkota vai tai pievienoti vārdi “veids”, “tips”, “metode”, “ražots kā”, “atdarinājums”, “buķete”, “smarža”, “līdzīgs” vai tamlīdzīgi jēdzieni; |
c) |
jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu norādi attiecībā uz ražojuma cilmi, izcelsmi, būtību vai būtiskām īpašībām, kura ir uz iekšējā vai ārējā iepakojuma, reklāmas materiālos, dokumentos vai tiešsaistes saskarnēs sniegtajā informācijā par attiecīgo ražojumu, kā arī pret tādas taras izmantošanu ražojuma iepakojumam, kas rada nepatiesu iespaidu par tā izcelsmi; |
d) |
jebkādu cita veida praksi, kas var maldināt patērētāju par ražojuma patieso izcelsmi. |
2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkos uzskata, ka atsaukšanās uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi notiek jo īpaši tad, ja vidusmēra Savienības patērētāja apziņā, kurš ir samērā labi informēts un samērā uzmanīgs un apdomīgs, tiek radīta pietiekami tieša un skaidra saikne ar ražojumu, uz kuru attiecas reģistrētā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.
3. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība attiecas arī uz jebkuru tādu domēna nosaukuma izmantošanu, kas pārkāpj 1. punktu.
4. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība attiecas arī uz:
a) |
precēm, ko ieved Savienības muitas teritorijā un kas nav laistas brīvā apgrozībā minētajā teritorijā; un |
b) |
precēm, kas tiek pārdotas ar tālpārdošanas līdzekļiem, piemēram, elektroniskā tirdzniecībā. |
5. Ražotāju grupa vai jebkurš ražotājs, kam ir tiesības izmantot aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ir tiesīgs liegt trešām personām tirdzniecības gaitā ievest preces Savienībā, tās nelaižot tajā brīvā apgrozībā, ja šādas preces, tostarp to iepakojums, ir no trešām valstīm un pārkāpj 1. punkta noteikumus.
6. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kas tiek aizsargāta saskaņā ar šo regulu, Savienībā nekļūst par sugas vārdu.
7. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir salikts nosaukums, kurā ir kāds sugas vārds, šā sugas vārda lietošana nav 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētā darbība.
41. pants
Daļas vai komponenti izgatavotajos ražojumos
1. Šīs regulas 40. pants neskar ražotāju tiesības izmantot aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar 47. pantu, lai norādītu, ka izgatavotajā ražojumā kā daļa vai komponents ir vai ir integrēts ražojums, kas apzīmēts ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ar noteikumu, ka šāda izmantošana notiek saskaņā ar godīgu komercpraksi un netiek negodprātīgi izmantota, vājināta un mazināta ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācija vai tai netiek kaitēts.
2. Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas apzīmē ražojuma daļu vai izgatavotā ražojuma komponentu, nedrīkst izmantot minētā ražojuma tirdzniecības nosaukumā, izņemot gadījumus, kad pieteikuma iesniedzējs, kura vārdā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta, ir piekritis šādai izmantošanai.
42. pants
Sugas vārdi
1. Sugas vārdu nereģistrē kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
2. Lai konstatētu, vai nosaukums ir vai nav kļuvis par sugas vārdu, ņem vērā visus būtiskos faktorus, jo īpaši:
a) |
esošo stāvokli patēriņa apgabalos; |
b) |
attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus. |
43. pants
Homonīmi
1. Pieteikumu, kas iesniegts pēc tam, kad Savienībā par pilnīgu vai daļēju homonīmu jau ir iesniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pieteikums vai tā jau tiek aizsargāta, noraida, ja vien praksē nav pietiekamas šo divu homonīmu atšķirības attiecībā uz to vietējās un tradicionālās izmantošanas apstākļiem un to noformējumu, ņemot vērā vajadzību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret attiecīgajiem ražotājiem un vajadzību nodrošināt, lai patērētāji netiktu maldināti par ražojuma patieso identitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi.
2. Nosaukumu, kas ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, par kuru iesniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pieteikums vai tā jau tiek aizsargāta, un kas varētu maldināt patērētāju par ražojuma patieso ģeogrāfisko izcelsmi, nereģistrē pat tad, ja attiecīgajam ražojumam ir pareizs faktiskās teritorijas, reģiona vai izcelsmes vietas nosaukums.
3. Šajā pantā ar nosaukumu, “par kuru Savienībā ir iesniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pieteikums vai kuram tā ir aizsargāta”, apzīmē:
a) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ir reģistrētas Savienības reģistrā; |
b) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, par kurām iesniegts pieteikums, ar noteikumu, ka tās pēc tam tiek reģistrētas Savienības reģistrā; |
c) |
cilmes vietas nosaukumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas Savienībā aizsargātas, ievērojot Regulu (ES) 2019/1753; un |
d) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, cilmes vietas nosaukumus un līdzvērtīgus apzīmējumus, kas aizsargāti saskaņā ar starptautisku nolīgumu starp Savienību un vienu vai vairākām trešām valstīm. |
44. pants
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un preču zīmju attiecības
1. Tādas preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, ar kuras izmantošanu tiktu pārkāpts 40. pants, noraida, ja tas iesniegts pēc datuma, kad Birojā ir iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju. Attiecīgā gadījumā ņem vērā jebkuru prioritāti, kas pieprasīta preču zīmes reģistrācijas pieteikumā.
2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu noraida, ja, ņemot vērā preču zīmi ar reputāciju vai labi zināmu preču zīmi, ierosinātais ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums varētu maldināt patērētāju par ražojuma patieso identitāti.
3. Birojs un attiecīgā gadījumā valsts kompetentās iestādes pēc pieprasījuma atzīst par spēkā neesošām preču zīmes, kas reģistrētas, pārkāpjot 1. punktu.
4. Neskarot šā panta 3. punktu, preču zīmi, ar kuras izmantošanu tiek pārkāpts šīs regulas 40. pants un kura ir pieteikta, reģistrēta vai, ja šādu iespēju paredz piemērojamie tiesību akti, vispāratzīta līdz ar tās godprātīgu lietošanu Savienībā, pirms dienas, kad birojam iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju, var turpināt izmantot un atjaunot neatkarīgi no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas ar noteikumu, ka nav pamata, ka preču zīme nebūtu spēkā vai būtu atsaukta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (25) (ES) 2015/2436 vai Regulu (ES) 2017/1001. Šādos gadījumos ir atļauts izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un attiecīgo preču zīmi.
5. Garantijas vai sertifikācijas zīmes, kas minētas Direktīvas (ES) 2015/2436 28. panta 4. punktā un Regulas (ES) 2017/1001 83. pantā, un kolektīvās zīmes, kas minētas Direktīvas (ES) 2015/2436 29. panta 3. punktā un Regulas (ES) 2017/1001 74. pantā, kopā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var izmantot uz etiķetēm un iepakojumiem.
45. pants
Ražotāju grupu uzdevumi
1. Ražotāju grupas darbojas pārredzami, atklāti un nediskriminējoši un tā, lai visiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā ražojuma ražotājiem ļautu jebkurā brīdī pievienoties ražotāju grupai.
Dalībvalstis var paredzēt, ka ražotāju grupas darbā var piedalīties arī publiskas struktūras un citas ieinteresētās personas, piemēram, patērētāju grupas, mazumtirgotāji un piegādātāji.
2. Ražotāju grupas nodrošina, ka grupas ražotāju ražojumi pastāvīgi atbilst attiecīgajai ražojuma specifikācijai, kad tie tirgū izmanto aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un Savienības simbolu. Ražotāju grupa var jo īpaši īstenot šādas tiesības un veikt šādus uzdevumus:
a) |
izstrādāt un grozīt ražojuma specifikāciju un ieviest iekšējās atbilstības pārbaudes, ar kurām nodrošina, lai ražošanas posmi atbilstu ražojuma specifikācijai; |
b) |
veikt tiesiskas darbības, kuru mērķis ir nodrošināt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un jebkuru citu tādu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, kuras ir tieši saistītas ar ražojumu; |
c) |
vienoties par saistībām attiecībā uz ilgtspēju neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav iekļautas ražojuma specifikācijā vai arī attiecībā uz tām pastāv atsevišķa iniciatīva; |
d) |
veikt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes rādītājus, tostarp:
|
e) |
cīnīties pret viltošanu un iespējamu krāpniecisku ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu iekšējā tirgū ražojumam, kas neatbilst ražojuma specifikācijai, uzraugot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu iekšējā tirgū un trešās valsts tirgos, kur nodrošina ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, tostarp tiešsaistes saskarnēs, un, ja nepieciešams, informējot izpildiestādes; |
f) |
izstrādāt darbības, lai nodrošinātu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā ražojuma atbilstību ražojuma specifikācijai; un |
g) |
veikt jebkādus citus pasākumus, lai nodrošinātu, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norāde saņem pienācīgu juridisko aizsardzību, tostarp, vajadzības gadījumā paziņojot kompetentajām iestādēm saskaņā ar 51. panta 5. punktu, 52. panta 3. punktu un 54. panta 2. punktu. |
46. pants
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesību aizsardzība domēna nosaukumos
Savienībā izveidotie katras valsts augstākā līmeņa domēnu nosaukumu reģistri nodrošina, ka visās alternatīvās strīdu izšķiršanas procedūrās attiecībā uz domēnu nosaukumiem tiek atzīts, ka reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir tiesības, uz kurām var atsaukties minētajās procedūrās.
47. pants
Izmantošanas tiesības
1. Reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var izmantot jebkurš attiecīgajai ražojuma specifikācijai atbilstoša ražojuma ražotājs.
2. Ražotāji nodrošina savu ražojumu atbilstību attiecīgajai ražojuma specifikācijai.
48. pants
Savienības simbols, norādes un saīsinājums
1. Amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm ir piemērojams Savienības simbols, kas izveidots “aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm” saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 664/2014.
2. Savienības izcelsmes amatniecības un rūpniecības ražojumiem, kas tiek tirgoti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, uz marķējuma un reklāmas vai saziņas materiālos var būt norādīts Savienības simbols. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attēlo tajā pašā redzamības laukā, kur Savienības simbolu.
3. To ražojumu marķējumā, kas apzīmēti ar amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, var izmantot saīsinājumu “AĢIN”, kas atbilst norādei “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”.
4. Savienības simbolu, norādi un saīsinājumu izgatavoto ražojumu marķējumā un reklāmas vai saziņas materiālos var izmantot, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde attiecas uz to daļu vai komponentu. Šādā gadījumā Savienības simbolu, norādi vai saīsinājumu novieto blakus tās daļas vai tā komponenta nosaukumam, kas ir skaidri identificēts kā daļa vai komponents. Savienības simbolu, norādi vai saīsinājumu nenovieto tādā veidā, kas liek patērētājam domāt, ka ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ir aizsargāts viss izgatavotā ražojuma nosaukums, nevis tā daļas vai komponenta nosaukums.
5. Attiecīgā gadījumā Savienības simbolu, norādi vai saīsinājumu ražojuma marķējumā un attiecīgā gadījumā ražojuma reklāmas vai saziņas materiālos var norādīt tikai pēc tam, kad ir publicēts lēmums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju saskaņā ar attiecīgi 29. panta 6. punktu vai 30. panta 3. punktu.
6. Ražojuma marķējumā un attiecīgā gadījumā ražojuma reklāmas vai saziņas materiālos var būt arī šādi elementi:
a) |
ražojuma specifikācijā minētā ģeogrāfiskās izcelsmes apgabala attēli; un |
b) |
teksts, grafikas vai simboli, kas attiecas uz dalībvalsti vai reģionu, kurā atrodas attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals. |
7. Savienības simbolu, kas saistīts ar Savienības reģistrā iekļautu trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, var norādīt uz ražojuma marķējuma un reklāmas vai saziņas materiāla. Tādā gadījumā piemēro šā panta 2. punktu.
8. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka Savienības simbola un norāžu tehniskos parametrus, kā arī noteikumus par to izmantošanu tiem ražojumiem, kurus tirgo ar reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tostarp noteikumus par lietojamo valodas versiju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
IV SADAĻA
KONTROLES PASĀKUMI UN IZPILDES PANĀKŠANA
49. pants
Darbības joma
1. Šī sadaļa attiecas uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu kontrolēm.
2. Šā panta 1. punktā minētās kontroles aptver:
a) |
pārbaudi, vai ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētais ražojums atbilst attiecīgajai ražojuma specifikācijai; |
b) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanas uzraudzību tirgū, tostarp elektroniskajā tirdzniecībā. |
50. pants
Kompetento iestāžu norīkošana
1. Dalībvalstis norīko vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par šajā sadaļā paredzētajām kontrolēm.
2. Kompetentās iestādes, kas minētas 1. punktā, ir objektīvas un neitrālas un darbojas pārredzami. To rīcībā ir kvalificēts personāls un resursi, kas vajadzīgi, lai efektīvi veiktu savas funkcijas.
51. pants
Atbilstības pārbaude ar pašdeklarāciju
1. Pārbaudi par to, vai Savienības izcelsmes ražojums, kas apzīmēts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, atbilst attiecīgajai ražojuma specifikācijai, veic, izmantojot pašdeklarāciju. Pašdeklarācijai izmanto I pielikumā iekļauto veidlapu, un tajā sniedz prasīto informāciju, kas norādīta minētajā pielikumā.
2. Pirms ražojuma laišanas tirgū ražotāji iesniedz pašdeklarāciju 50. panta 1. punktā minētajai kompetentajai iestādei. Pēc tam, kad ražojums ir laists tirgū, ražotāji reizi trijos gados atkārtoti iesniedz pašdeklarāciju, lai pierādītu pastāvīgu ražojuma atbilstību ražojuma specifikācijai. Ja ražojuma specifikācija tiek grozīta vai mainīta tādā veidā, kas ietekmē attiecīgo ražojumu, nekavējoties iesniedz atjauninātu pašdeklarāciju.
3. Kompetentā iestāde pārbauda vismaz to, vai pašdeklarācijā sniegtā informācija ir pilnīga un konsekventa. Ja kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka pašdeklarācijā sniegtā informācija ir pilnīga un konsekventa, un tai nav citu atrunu attiecībā uz atbilstību, kompetentā iestāde izdod sertifikātu par atļauju izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attiecīgajam ražojumam vai atjauno esošo sertifikātu. Ja pašdeklarācijā ir acīmredzamas kļūdas vai neatbilstības, ražotājam dod iespēju papildināt vai labot pašdeklarāciju.
4. Uz pašdeklarāciju balstīta pārbaude neliedz ražotājiem lūgt, lai ražojuma atbilstību ražojuma specifikācijām pārbaudītu ražojumu sertifikācijas struktūras vai fiziskas personas.
5. Lai pārbaudītu pašdeklarācijā aprakstītā ražojuma atbilstību, kontroles, kas var notikt pirms vai pēc ražojuma laišanas tirgū un kā pamatā ir riska analīze un, ja tādi pieejami, to ieinteresēto ražotāju paziņojumi, kuri ražo ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētos ražojumus, veic:
a) |
kompetentā iestāde; vai |
b) |
viena vai vairākas ražojumu sertifikācijas struktūras vai fiziskas personas, kurām saskaņā ar 55. pantu ir deleģēti kontroles uzdevumi. |
6. Neatbilstības gadījumā kompetentā iestāde veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai situāciju vērstu par labu.
7. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, lai grozītu šo regulu, attiecīgā gadījumā izmainot informāciju un prasības attiecībā uz I pielikumā iekļauto standarta veidlapu.
52. pants
Atbilstības pārbaude, ko veic kompetenta iestāde vai ražojumu sertifikācijas struktūras vai fiziskas personas
1. Kā alternatīvu 51. pantā izklāstītajai procedūrai dalībvalstis var paredzēt, ka ražojuma atbilstību attiecīgajai ražojuma specifikācijai pārbauda ar kontrolēm, kuras pirms vai pēc tam, kad ražojums ir laists tirgū, veic:
a) |
viena vai vairākas 50. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes; vai |
b) |
viena vai vairākas ražojumu sertifikācijas struktūras vai fiziskas personas, kurām saskaņā ar 55. pantu ir deleģēti kontroles uzdevumi. |
2. Ja pirms ražojuma laišanas tirgū veiktas kontroles apliecina ražojuma atbilstību ražojuma specifikācijai, kompetentā iestāde izsniedz sertifikātu, kas attiecīgajam ražojumam atļauj izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
3. Kontroles, ko veic pēc ražojuma laišanas tirgū, balsta uz riska analīzi un, ja tādi ir pieejami, uz tādu ieinteresēto ražotāju paziņojumiem, kuri ražo ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētus ražojumus. Ja šādas kontroles apliecina ražojuma atbilstību ražojuma specifikācijai, kompetentā iestāde atjauno atļaujas sertifikātu.
4. Neatbilstības gadījumā kompetentā iestāde veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai situāciju vērstu par labu.
53. pants
Trešās valsts izcelsmes ražojumu atbilstības pārbaude
Attiecībā uz trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, pārbaudi pirms ražojuma laišanas tirgū attiecība uz to, vai ražojums atbilst ražojuma specifikācijai, veic:
a) |
kompetenta iestāde, ko norīkojusi trešā valsts; vai |
b) |
viena vai vairākas ražojumu sertifikācijas struktūras. |
54. pants
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanas uzraudzība tirgū
1. Kompetentās iestādes, kas minētas 50. panta 1. punktā, uzrauga ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanu tirgū neatkarīgi no tā, vai attiecīgie ražojumi tiek uzglabāti vai ir tranzītā, vai tiek izplatīti vai tiek piedāvāti pārdošanai vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā, tostarp elektroniskajā tirdzniecībā.
2. Šā panta 1. punktā minētajos nolūkos 50. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes veic kontroles, pamatojoties uz riska analīzi un, ja tādi ir pieejami, uz ieinteresēto ražotāju paziņojumiem, kuri ražo ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētus ražojumus. Vajadzības gadījumā minētās iestādes veic attiecīgus administratīvus un tiesiskus pasākumus, kuru mērķis ir novērst vai apturēt tādu ražojumu vai pakalpojumu nosaukumu izmantošanu, kurus ražo, piedāvā vai tirgo to teritorijā un kuri ir pretrunā 40. un 41. pantā paredzētajai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai.
55. pants
Kontroles uzdevumu deleģēšana
1. Kompetentās iestādes var deleģēt 51. panta 5. punktā, 52. panta 2. un 3. punktā un 54. panta 2. punktā minētos kontroles uzdevumus vienai vai vairākām ražojumu sertifikācijas struktūrām vai fiziskām personām.
2. Deleģējošā kompetentā iestāde nodrošina, ka ražojumu sertifikācijas struktūrai vai fiziskai personai, kam deleģēti 1. punktā minētie kontroles uzdevumi, ir nepieciešamās pilnvaras, kas ļauj efektīvi pildīt šos uzdevumus.
3. Kontroles uzdevumu deleģēšana notiek rakstiski, un uz to attiecas šādi nosacījumi:
a) |
deleģējumā ir precīzi aprakstīti kontroles uzdevumi, kas deleģēti ražojumu sertifikācijas struktūrai vai fiziskai personai, un nosacījumi, saskaņā ar kuriem tā minētos uzdevumus var veikt; |
b) |
ja kontroles uzdevumi ir deleģēti ražojumu sertifikācijas struktūrām, minēto ražojumu sertifikācijas struktūru:
|
c) |
ja kontroles uzdevumi ir deleģēti fiziskām personām, minēto fizisko personu:
|
d) |
ir ieviesti pasākumi, kas nodrošina efektīvu un iedarbīgu koordināciju starp deleģējošajām kompetentajām iestādēm un ražojumu sertifikācijas struktūrām vai fiziskām personām. |
56. pants
Ražojumu sertifikācijas struktūru un fizisku personu pienākumi
Ražojumu sertifikācijas struktūras vai fiziskas personas, kurām saskaņā ar 55. pantu ir deleģēti kontroles uzdevumi:
a) |
regulāri un pēc kompetento iestāžu pieprasījuma informē deleģējošās kompetentās iestādes par kontroļu un ar tām saistīto darbību rezultātiem; |
b) |
nekavējoties informē deleģējošās kompetentās iestādes, ja kontroļu rezultāti liecina par neatbilstību vai norāda uz neatbilstības iespējamību, ja vien ar konkrētu vienošanos starp deleģējošajām kompetentajām iestādēm un attiecīgo ražojumu sertifikācijas struktūru vai fizisku personu nav paredzēts citādi; un |
c) |
sadarbojas ar deleģējošajām kompetentajām iestādēm un palīdz tām, un sniedz minētajām iestādēm piekļuvi savām telpām un dokumentiem, kas saistīti ar deleģētajiem kontroles uzdevumiem. |
57. pants
Deleģējošo kompetento iestāžu pienākumi
1. Kompetentās iestādes, kas saskaņā ar 55. pantu ir deleģējušas kontroles uzdevumus ražojumu sertifikācijas struktūrām vai fiziskām personām, nekavējoties pilnībā vai daļēji atsauc deleģēšanu, ja:
a) |
ir pierādījumi, ka ražojumu sertifikācijas struktūra vai fiziska persona pienācīgi nepilda tai deleģētos kontroles uzdevumus; |
b) |
ražojumu sertifikācijas struktūra vai fiziska persona neveic atbilstošus un savlaicīgus pasākumus konstatēto trūkumu novēršanai; vai |
c) |
ir apdraudēta ražojumu sertifikācijas struktūras vai fiziskas personas neatkarība vai objektivitāte. |
2. Deleģējošās kompetentās iestādes var atsaukt deleģējumu arī citu, 1. pantā neminētu iemeslu dēļ.
3. Deleģējošās kompetentās iestādes vienmēr, kad vajadzīgs, var organizēt ražojumu sertifikācijas struktūru vai fizisku personu revīziju vai inspicēšanu.
58. pants
Publiska informācija par kompetentajām iestādēm, ražojumu sertifikācijas struktūrām un fiziskām personām
1. Dalībvalstis publisko saskaņā ar 50. panta 1. punktu norīkoto kompetento iestāžu un 51. panta 5. punkta b) apakšpunktā un 52. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ražojumu sertifikācijas struktūru un fizisko personu vārdus, nosaukumus un kontaktinformāciju un izmaiņu gadījumā minēto informāciju atjaunina.
2. Attiecībā uz trešām valstīm Birojs publisko 53. pantā minēto kompetento iestāžu un ražojumu sertifikācijas struktūru nosaukumus un kontaktinformāciju, ja šāda informācija ir pieejama, un izmaiņu gadījumā minēto informāciju atjaunina.
3. Birojs izveido digitālu portālu, kurā publisko 1. un 2. punktā minēto kompetento iestāžu un ražojumu sertifikācijas struktūru nosaukumus un kontaktinformāciju un fizisko personu vārdus un kontaktinformāciju.
59. pants
Ražojumu sertifikācijas struktūru akreditācija
1. Šīs regulas 55. pantā minētās ražojumu sertifikācijas struktūras ievēro turpmāk minētos standartus un atkarībā no to darbībām ir akreditētas saskaņā ar turpmāk minētajiem standartiem:
a) |
Eiropas standarts EN ISO/IEC 17065 “Atbilstības novērtēšana. Prasības institūcijām, kas sertificē produktus, procesus un pakalpojumus”, Eiropas standarts EN ISO/IEC 17020 “Atbilstības novērtēšana. Prasības dažādu veidu institūcijām, kas veic inspekciju” un Eiropas standarts EN ISO/IEC 17025 “Vispārīgās prasības attiecībā uz testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju testēšanas kompetenci”, tostarp visas šo standartu pārskatītās vai grozītās versijas; vai |
b) |
citi piemēroti, starptautiski atzīti standarti. |
2. Šā panta 1. punktā minēto akreditāciju veic akreditācijas struktūra, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 un ir Eiropas Akreditācijas kooperācijas locekle, vai attiecībā uz trešo valstu ražojumu sertifikācijas struktūrām – atzīta akreditācijas struktūra ārpus Savienības, kas ir Starptautiskā akreditācijas foruma (IAF) vai Starptautiskās laboratoriju akreditācijas sadarbības organizācijas (ILAC) dalībniece.
60. pants
Rīkojumi vērsties pret nelikumīgu saturu tiešsaistē
1. Jebkādu informāciju, kas attiecas uz Savienībā iedibinātām personām pieejamu ražojumu reklāmu, noieta veicināšanu un pārdošanu un ir pretrunā šīs regulas 40. un 41. pantā paredzētajai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, uzskata par nelikumīgu saturu Regulas (ES) 2022/2065 3. panta h) punkta nozīmē.
2. Dalībvalstu attiecīgās valsts tiesu vai administratīvās iestādes var saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2065 9. pantu izdot rīkojumu vērsties pret vienu vai vairākiem konkrētiem nelikumīga satura elementiem, kā minēts šā panta 1. punktā.
61. pants
Sodi
Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētie sodi ir efektīvi, samērīgi un atturoši. Dalībvalstis minētos noteikumus un pasākumus līdz 2025. gada 1. decembrim dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.
62. pants
Savstarpēja palīdzība un sadarbība
1. Dalībvalstis cita citai palīdz veikt šajā sadaļā paredzētās kontroles attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas aizsargātas ar šo regulu, un panākt to izpildi.
Administratīvajā palīdzībā, attiecīgā gadījumā un attiecīgajām kompetentajām iestādēm vienojoties, var ietilpt dalībvalsts kompetento iestāžu piedalīšanās tādās pārbaudēs uz vietas, ko veic citas dalībvalsts kompetentās iestādes.
2. Gadījumā, ja var būt noticis ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pārkāpums, dalībvalsts veic pasākumus, lai attiecībā uz šādu iespējamu pārkāpumu no dalībvalsts tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm atvieglotu informācijas nosūtīšanu 50. panta 1. punktā minētajām kompetentajām iestādēm.
3. Iestādes, kas dalībvalstīs ir atbildīgas par uzraudzību, kā minēts 54. pantā, attiecīgā gadījumā un saskaņā ar šā panta 1. punktu sadarbojas ar citām attiecīgajām iestādēm, departamentiem, aģentūrām un struktūrām, tostarp policiju, viltošanas novēršanas aģentūrām, muitas iestādēm, intelektuālā īpašuma birojiem, tirgus uzraudzības un patērētāju aizsardzības iestādēm, kā arī mazumtirdzniecības inspektoriem.
4. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros sīki izklāsta tās informācijas būtību un veidu, ar kuru jāapmainās, un informācijas apmaiņas metodes šajā sadaļā aprakstīto kontroļu veikšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
V SADAĻA
GROZĪJUMI CITOS TIESĪBU AKTOS
63. pants
Regulas (ES) 2017/1001 grozījumi
Regulu (ES) 2017/1001 groza šādi:
1) |
regulas 151. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:
(*1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2411 (2023. gada 18. oktobris) par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko groza Regulas (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/1753 (OV L, 2023/2411, 27.10.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2411/oj).”;" |
2) |
regulas 153. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:
|
3) |
regulas 170. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Ikviena fiziska vai juridiska persona var izmantot centra pakalpojumus brīvprātīgi, lai, savstarpēji vienojoties, rastu mierizlīgumu strīdiem, pamatojoties uz šo regulu, Regulu (EK) Nr. 6/2002 vai Regulu (ES) 2023/2411.” |
64. pants
Regulas (ES) 2019/1753 grozījumi
Regulu (ES) 2019/1753 groza šādi:
1) |
regulas 1. pantu groza šādi:
|
2) |
regulas 2. pantu groza šādi:
|
3) |
regulas 3. pantam pievieno šādu punktu: “4. Attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Birojs Starptautiskajam birojam lūdz anulēt tādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju Starptautiskajā reģistrā, kuras izcelsme ir kādā Savienības dalībvalstī, jebkādos no 1. punktā minētajiem apstākļiem.” |
4) |
regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Komisija vai, attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Birojs publicē jebkuru starptautisko reģistrāciju, ko Starptautiskais birojs ir paziņojis, ievērojot Ženēvas akta 6. panta 4. punktu, un kas attiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras ir reģistrētas Starptautiskajā reģistrā un attiecībā uz kurām izcelsmes Līgumslēdzēja puse, kā definēts Ženēvas akta 1. panta xv) punktā, nav kāda dalībvalsts.” |
5) |
regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Komisija vai, attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Birojs novērtē jebkuru starptautisko reģistrāciju, ko Starptautiskais birojs ir paziņojis, ievērojot Ženēvas akta 6. panta 4. punktu, un kas attiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras ir reģistrētas Starptautiskajā reģistrā un attiecībā uz kurām izcelsmes Līgumslēdzēja puse, kā definēts Ženēvas akta 1. panta xv) punktā, nav kāda dalībvalsts, lai noteiktu, vai tā ietver Lisabonas vienošanās un Ženēvas akta Kopīgā reglamenta (“Kopīgais reglaments”) 5. noteikuma 2. punktā noteikto obligāto saturu un Kopīgā reglamenta 5. noteikuma 3. punktā noteiktās ziņas par kvalitāti, reputāciju vai īpašībām.” |
6) |
regulas 6. pantu groza šādi:
|
7) |
regulas 7. pantu groza šādi:
|
8) |
regulas 8. panta 1. punktam pievieno šādu daļu: “Attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Biroja lēmumiem mutatis mutandis piemēro pirmo daļu.”; |
9) |
regulas 9. pantu aizstāj ar šādu: “9. pants Starptautiskajā reģistrā reģistrētas trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes seku atzīšana par spēkā neesošām Savienībā 1. Komisija vai, attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Birojs pēc savas iniciatīvas vai pēc pienācīgi pamatota lūguma, ko izteikusi kāda dalībvalsts, trešā valsts vai fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses, var ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības Savienībā sekas atzīt par pilnībā vai daļēji spēkā neesošām, ja ir viens vai vairāki šādi apstākļi:
2. Šā panta 1. punkta vajadzībām Komisija pieņem īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru un tikai pēc tam, kad fiziskajām vai juridiskajām personām, kas minētas Ženēvas akta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā, vai saņēmējiem, kā definēts Ženēvas akta 1. panta xvii) punktā, ir sniegta iespēja aizstāvēt savas tiesības. 3. Ja atzīšanu par spēkā neesošu vairs nevar pārsūdzēt, Komisija vai, attiecībā uz amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Birojs nekavējoties paziņo Starptautiskajam birojam par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautiskās reģistrācijas seku atzīšanu par spēkā neesošām Savienības teritorijā saskaņā ar 1. punkta a) vai c) apakšpunktu.” |
10) |
regulas 11. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, kura izcelsme ir dalībvalstī, kas ir Lisabonas vienošanās puse, ražojumam, uz kuru attiecas Regula (ES) 2023/2411, bet attiecībā uz kuru vēl nav nodrošināta aizsardzība saskaņā ar minēto regulu, attiecīgā dalībvalsts, pamatojoties uz fiziskas vai juridiskas personas, kas minēta Ženēvas akta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā, vai saņēmēja, kas definēts Ženēvas akta 1. panta xvii) punktā, lūgumu vai pēc savas iniciatīvas izvēlas lūgt vai nu:
Attiecīgā dalībvalsts paziņo Birojam par savu izvēli, ievērojot šā punkta pirmo daļu, un iesniedz attiecīgu lūgumu līdz 2026. gada 2. decembrim. Regulas (ES) 2023/2411 70. panta 4. punktā paredzēto reģistrācijas procedūru piemēro mutatis mutandis. Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajos gadījumos attiecīgā dalībvalsts divpadsmit mēnešu laikā no dienas, kad ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta saskaņā ar Regulu (ES) 2023/2411, lūdz minētā cilmes vietas nosaukuma starptautisko reģistrāciju saskaņā ar Ženēvas aktu, ja minētā dalībvalsts ir ratificējusi Ženēvas aktu vai tam pievienojusies, ievērojot atļauju, kas minēta Lēmuma (ES) 2019/1754 3. pantā. Attiecīgā dalībvalsts, koordinējot ar Biroju, ar Starptautisko biroju pārbauda, vai reģistrācijas nolūkā saskaņā ar Ženēvas aktu ir jāizdara jebkādas izmaiņas saskaņā ar Kopīgā reglamenta 7. noteikuma 4. punktu. Birojs pilnvaro attiecīgo dalībvalsti nodrošināt vajadzīgās izmaiņas un informēt Starptautisko biroju. Ja reģistrācija saskaņā ar Regulu (ES) 2023/2411 tiek noraidīta un saistītie administratīvie vai tiesiskie aizsardzības līdzekļi ir izsmelti vai ja reģistrācijas lūgums saskaņā ar Ženēvas aktu nav iesniegts, ievērojot šā punkta trešo daļu, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties lūdz anulēt minētā cilmes vietas nosaukuma reģistrāciju Starptautiskajā reģistrā.” |
11) |
regulas 15. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:
|
VI SADAĻA
MAKSAS
65. pants
Maksas
1. Dalībvalstis var iekasēt maksas, lai segtu šajā regulā paredzēto valsts posma procedūru izmaksas, jo īpaši tās izmaksas, kas radušās, apstrādājot pieteikumus, iebildumus, pieprasījumus grozīt ražojuma specifikāciju, anulēšanas pieprasījumus un apelācijas.
2. Dalībvalstis var iekasēt maksas vai noteikt maksas, lai segtu izmaksas par kontrolēm, kas veiktas, ievērojot šīs regulas IV sadaļu.
3. Birojs iekasē maksu par:
a) |
tiešās reģistrācijas procedūru, kā minēts 20. pantā; |
b) |
procedūru attiecībā uz trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kā minēts 21. panta c) punktā; un |
c) |
apelācijām Apelācijas padomēs, kā minēts 33. pantā. |
4. Birojs var iekasēt maksu par pieprasījumiem grozīt ražojuma specifikāciju un par anulēšanas pieprasījumiem, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde tika reģistrēta, ievērojot kādu no 3. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajām procedūrām.
5. Jebkuras maksas, ko iekasē saskaņā ar šo regulu, ir pamatotas un samērīgas, un tajās ņem vērā MMVU situāciju, lai veicinātu ražotāju konkurētspēju. Minētās maksas nepārsniedz izmaksas, kas radušās, veicot uzdevumus saskaņā ar šo regulu.
6. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu Biroja iekasēto maksu apmērus un veidus, kā tās ir jāmaksā vai, ja maksa ir par apelācijām Apelācijas padomēs, jāatlīdzina. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
VII SADAĻA
PAPILDU NOTEIKUMI
66. pants
Procedūras valodas
1. Visi dokumenti un informācija, ko Birojam nosūta saistībā ar šajā regulā noteiktajām procedūrām, ir vienā no Savienības oficiālajām valodām.
2. Saskaņā ar šo regulu Birojam uzticēto uzdevumu veikšanai Biroja valodas ir visas Savienības oficiālās valodas saskaņā ar Regulu Nr. 1 (26).
67. pants
IT sistēma
1. Birojs izveido un uztur digitālo sistēmu pieteikumu elektroniskai iesniegšanai Birojam, 37. pantā minēto Savienības reģistru un 58. panta 3. punktā minēto digitālo portālu.
2. Digitālā sistēma pieteikumu elektroniskai iesniegšanai Birojam ir pieejama visās Savienības oficiālajās valodās. Tā ir viegli pieejama sabiedrībai mašīnlasāmā un plaši lietotā formātā, un to izmanto pieteikumu iesniegšanai Birojam, ievērojot 21. pantu. Turklāt minētā digitālā sistēma nodrošina iespēju dalībvalstīm to izmantot reģistrācijas procedūras valsts posmā.
68. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
69. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 11., 20., 22., 33. un 51. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no 2025. gada 1. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms septiņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 11., 20., 22., 33. un 51. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Saskaņā ar 11., 20., 22., 33. vai 51. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
VIII SADAĻA
PĀREJAS NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
70. pants
Esošie nosaukumi un pagaidu aizsardzība
1. Valstu īpašā amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība beidz pastāvēt līdz 2026. gada 2. decembrim, un neizskatītos pieteikumus uzskata par neiesniegtiem, izņemot, ja pieprasījums ir iesniegts, ievērojot 2. punktu.
2. Līdz 2026. gada 2. decembrim ieinteresētās dalībvalstis informē Komisiju un Biroju par to, kurus no to juridiski aizsargātajiem nosaukumiem vai, dalībvalstīs, kurās nav aizsardzības sistēmas, kurus no to vispāratzītajiem nosaukumiem tās vēlas reģistrēt un aizsargāt, ievērojot šo regulu.
3. Pamatojoties uz pieprasījumu, kas iesniegts, ievērojot 2. punktu, attiecīgā dalībvalsts var laikus pagarināt valsts aizsardzību līdz brīdim, kad, ievērojot 4. punktu, ir pabeigta reģistrācijas procedūra un lēmums ir kļuvis galīgs. Ja tiek piešķirta Savienības aizsardzība, dienu, kurā attiecīgā dalībvalsts ir informējusi Komisiju un Biroju saskaņā ar 2. punktu, uzskata par pirmo aizsardzības dienu saskaņā ar šo regulu.
4. Nosaukumus, kuri Komisijai ir paziņoti, ievērojot šā panta 2. punktu, un kuri atbilst 3., 6., 9. un 10. pantam, reģistrē Birojs vai, 30. pantā minētajos gadījumos, Komisija saskaņā ar 22. līdz 30. pantā noteikto procedūru. Šīs regulas 25, 26. un 27. pantu nepiemēro. Tomēr sugas vārdus nereģistrē.
71. pants
Dalībvalstu ziņošanas pienākumi
1. Dalībvalstis līdz 2029. gada 2. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem ziņo Komisijai par:
a) |
visu to kontroļu stratēģiju un rezultātiem, kas veiktas, lai pārbaudītu atbilstību prasībām saistībā ar amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēmu, kas izveidota ar šo regulu, kā minēts IV sadaļā; |
b) |
atbilstības pārbaudi, izmantojot pašdeklarāciju, kā minēts 51. pantā; |
c) |
atbilstības pārbaudi, ko veic kompetentā iestāde vai ražojumu sertifikācijas struktūra vai fiziska persona, kā minēts 52. pantā; |
d) |
amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanas tirgū uzraudzību, kā minēts 54 pantā; |
e) |
pastāvīgu atbilstību, kā minēts 45. panta 2. punktā; un |
f) |
nelikumīgu saturu tiešsaistes saskarnēs, kā minēts 60. pantā. |
2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2024. gada 30. novembrim sniedz Komisijai 19. pantā prasīto informāciju, lai atkāptos no standarta reģistrācijas procedūras. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija pieņem lēmumu par attiecīgās dalībvalsts pieprasījumu atkāpties no standarta reģistrācijas procedūras un nenorīkot valsts iestādi pieteikumu, pieprasījumu grozīt ražojuma specifikāciju un anulēšanas pieprasījumu apstrādei, kā noteikts 12. panta 1. punktā.
72. pants
Pārskatīšana
1. Līdz 2030. gada 2. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija sagatavo ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, kuram attiecīgā gadījumā pievieno tiesību aktu priekšlikumus tās pārskatīšanai. Minētajā ziņojumā jo īpaši novērtē to, cik lielā mērā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā vai citur ir radīta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēto amatniecības un rūpniecības ražojumu vērtība.
2. Līdz 2026. gada 2. jūnijam Komisija izvērtē iespējas izveidot informācijas un brīdināšanas sistēmu pret amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu ļaunprātīgu izmantošanu domēnu nosaukumu sistēmā un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu.
73. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2025. gada 1. decembra. Tomēr 19. panta 1. un 2. punktu, 35. panta 1. punktu un 37. panta 7. punktu, kā arī 67., 68. un 69. pantu, un 71. panta 2. punktu piemēro no 2023. gada 16. novembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2023. gada 18. oktobrī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētāja
R. METSOLA
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. M. ALBARES BUENO
(1) OV C 486, 21.12.2022., 129. lpp.
(2) OV C 498, 30.12.2022., 57. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta 2023. gada 12. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 9. oktobra lēmums.
(4) OV L 271, 24.10.2019., 15. lpp.
(5) Padomes Lēmums (ES) 2019/1754 (2019. gada 7. oktobris) par Eiropas Savienības pievienošanos Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 12. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/787 (2019. gada 17. aprīlis) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008 (OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1001 (2017. gada 14. jūnijs) par Eiropas Savienības preču zīmi (OV L 154, 16.6.2017., 1. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).
(13) Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).
(14) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 664/2014 (2013. gada 18. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 attiecībā uz Savienības simbolu izveidi aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem, aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un garantētām tradicionālām īpatnībām un attiecībā uz dažiem noteikumiem saistībā ar iegūšanas avotu, dažiem procedūras noteikumiem un dažiem papildu pārejas noteikumiem (OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.).
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas prasības un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).
(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.).
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 608/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (OV L 181, 29.6.2013., 15. lpp.).
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 386/2012 (2012. gada 19. aprīlis) par tādu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), kuri saistīti ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, tostarp par publiskā un privātā sektora pārstāvju sapulcēšanu Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrā (OV L 129, 16.5.2012., 1. lpp.).
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2065 (2022. gada 19. oktobris) par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu un ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (Digitālo pakalpojumu akts) (OV L 277, 27.10.2022., 1. lpp.).
(20) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1753 (2019. gada 23. oktobris) par Savienības rīcību pēc tās pievienošanās Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 1. lpp.).
(21) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
(22) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(23) OV C 258, 5.7.2022., 5. lpp.
(24) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).
(25) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2436 (2015. gada 16. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV L 336, 23.12.2015., 1. lpp.).
(26) Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.).
I PIELIKUMS
REGULAS 51. PANTĀ MINĒTĀS PAŠDEKLARĀCIJAS STANDARTA VEIDLAPA
Pašdeklarācija, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/2411 (1) par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību 51. pantā
1. |
Ražotāja vārds, uzvārds / nosaukums un adrese: … [Ierakstīt uzņēmēja (sabiedrība vai individuāls ražotājs) nosaukumu vai vārdu, uzvārdu un adresi, kā arī, attiecīgā gadījumā, tās sabiedrības vai ražotāja pilnvarotā pārstāvja vārdu, uzvārdu un adresi, kurš paraksta pašdeklarāciju sabiedrības vai ražotāja vārdā] |
2. |
Ražotāju grupa: … [Attiecīgā gadījumā ierakstīt tās ražotāju grupas nosaukumu un adresi, pie kuras pieder ražotājs] |
3. |
Ražojuma nosaukums un veids: … [Ierakstīt nosaukumu un visus apzīmētājus, ar kādu ražojums, kas apzīmēts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tiek tirgots vai to ir paredzēts tirgot, un preču veidu, pie kura ražojums pieder] |
4. |
Ražojuma statuss: … [Norādīt, vai ražojums jau ir tirgū] |
5. |
Ražošanas vietas: … [Ierakstīt visas ražošanas vietas, norādot to adresi un kontaktinformāciju, un tajās veiktās darbības (ražošanas posmus, ievērojot ražojuma specifikāciju)] |
6. |
Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums, numurs un reģistrācijas datums: … [Šo prasību var izpildīt, pašdeklarācijai pievienojot atbilstošo elektronisko izrakstu no reģistra] |
7. |
Vienotais dokuments: … [Ievietot informāciju no vienotā dokumenta: ražojuma nosaukums un apraksts, tostarp, attiecīgā gadījumā, informācija attiecībā uz iepakojumu un marķējumu, ieskaitot iespējamo Savienības simbola izmantošanu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija] |
8. |
To pasākumu apraksts, kurus ražotājs veicis, lai nodrošinātu, ka ražojums atbilst ražojuma specifikācijai: … [Ierakstīt visus pasākumus (kontroles un pārbaudes), ko veicis pats ražotājs, ražotāju grupa vai trešā persona kopš pēdējās pašdeklarācijas iesniegšanas, kopā ar kopsavilkumu par katru pasākumu šajā tabulā]
|
9. |
Papildu informācija: … [Sniegt jebkādu papildu informāciju, kas ir būtiska, lai novērtētu, vai ražojums atbilst ražojuma specifikācijai, piemēram, marķējuma paraugus, ja ražojuma specifikācijā ir marķējuma noteikumi] |
10. |
Deklarācija par atbilstību ražojuma specifikācijas prasībām Ar šo apliecinu, ka minētais ražojums, ieskaitot tā īpašības un komponentus, atbilst attiecīgajai ražojuma specifikācijai. Ir veiktas visas nepieciešamās kontroles un pārbaudes pienācīgai atbilstības noteikšanai. Apzinos, ka nepatiesa paziņojuma gadījumā var tikt piemērotas sankcijas. Parakstīts šādas personas vārdā: (vieta un datums): (vārds un uzvārds, amats) (paraksts): |
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2411 (2023. gada 18. oktobris) par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/1753 (OV L, 2023/2411, 27.10.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2411/oj).
(2) Kontroles punkts: pārbaudes posma solis vai soļi ražošanas procesā, kurā tiek piemērots kontroles pasākums.
(3) Atsauces mērķvērtība (ja tāda ir), kas jāsasniedz kontroles punktā.
(4) PK: kontrole, ko veic pats ražotājs; IK: kontrole, ko veic ražotāju grupa; ĀK: kontrole, ko veic ražojumu sertifikācijas struktūra vai fiziska persona.
(5) Biežums: laika intervāls, ar kādu kontrole tiek veikta.
II PIELIKUMS
REGULAS 10. PANTĀ MINĒTĀ VIENOTĀ DOKUMENTA STANDARTA VEIDLAPA
Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/2411 (1) 10. pantā
[Ievietot nosaukumu, kā norādīts 1. punktā:] “…”
ES numurs: [tikai ES vajadzībām]
1. |
[Ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes] nosaukums vai nosaukumi ... [Ievietot nosaukumu, kas tiks aizsargāts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai – pieprasījuma grozīt ražojuma specifikāciju gadījumā – reģistrēto nosaukumu] |
2. |
Dalībvalsts vai trešā valsts … |
3. |
Ražojuma apraksts |
3.1. |
Ražojuma veids … |
3.2. |
Apraksts par ražojumu, kas apzīmēts ar 1. punktā minēto nosaukumu … [Lai identificētu ražojumu, izmantot definīcijas un standartus, kurus parasti izmanto attiecībā uz minēto ražojumu. Ražojuma aprakstā galveno uzmanību pievērst tā specifikai, izmantojot mērvienības un parastus vai tehniskus salīdzināšanas kritērijus, bet neietverot tehniskas īpašības, kas piemīt visiem minētā veida ražojumiem, vai obligātās juridiskās prasības, kas piemērojamas visiem minētā veida ražojumiem] |
3.3. |
Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā … [Sniegt visu ierobežojumu vai atkāpju pamatojumus] |
3.4. |
Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā ražojuma iepakošanas īpašie noteikumi … [Attiecīgā gadījumā sniegt ar konkrēto ražojumu saistītu pamatojumu visiem ierobežojumiem] |
3.5. |
Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā ražojuma marķēšanas īpašie noteikumi ... [Attiecīgā gadījumā sniegt pamatojumu visiem ierobežojumiem] |
4. |
Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija … [Vajadzības gadījumā iekļaut ģeogrāfiskā apgabala karti] |
5. |
Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu … [Norādīt saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un ražojuma attiecīgo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām. Šajā nolūkā norādīt faktorus, uz kuriem pamatojas saikne, vajadzības gadījumā iekļaujot ražojuma apraksta vai ražošanas metodes elementus, kas pamato šo saikni] Atsauce uz ražojuma specifikācijas publikāciju (tiklīdz tā ir pieejama, to pievieno kompetentā iestāde vai Birojs) |
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2411 (2023. gada 18. oktobris) par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/1753 (OV L, 2023/2411, 27.10.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2411/oj).
III PIELIKUMS
REGULAS 26. PANTĀ MINĒTĀ PAMATOTĀ PAZIŅOJUMA PAR IEBILDUMU STANDARTA VEIDLAPA
Pamatotais paziņojums par iebildumu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/2411 (1) 26. pantā
1. |
Ražojuma nosaukums: … [kā ierakstīts Savienības reģistrā] |
2. |
Numurs: … [kā ierakstīts Savienības reģistrā] Datums, kad vienotais dokuments publicēts, un atsauce uz ražojuma specifikācijas elektronisko publikāciju Savienības reģistrā, kā paredzēts Regulas (ES) 2023/2411 23. panta 7. punktā: ... |
3. |
Kontaktinformācija
Fiziska vai juridiska persona / organizācija / kompetentā iestāde: … Adrese: … Tālrunis: … E-pasta adrese: … |
4. |
Iebilduma pamats: Neatbilstība Regulā (ES) 2023/2411 noteiktajām konkrētajām aizsardzības prasībām. Ierosinātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde būtu pretrunā:
Ierosinātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde apdraudētu identiska vai līdzīga tirdzniecībā lietota nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu ražojumu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms Regulas (ES) 2023/2411 22. panta 7. punktā paredzētās pieteikuma publicēšanas dienas. |
5. |
Sīkāka informācija iebilduma pamatošanai [Sniegt pienācīgi pamatotus iebilduma iemeslus un pamatojumu, iekļaujot paziņojumu, kurā paskaidrotas iebildumu iesniedzēja leģitīmās intereses, izņemot gadījumus, kad iebildumu ceļ valsts iestāde – šādā gadījumā paziņojums par leģitīmajām interesēm nav jāsniedz] (vieta un datums): (vārds un uzvārds, amats) (paraksts): |
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2411 (2023. gada 18. oktobris) par amatniecības un rūpniecības ražojumu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 un (ES) 2019/1753 (OV L, 2023/2411, 27.10.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2411/oj).
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2411/oj
ISSN 1977-0715 (electronic edition)