EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2124
Regulation (EU) 2023/2124 of the European Parliament and of the Council of 4 October 2023 on certain provisions for fishing in the General Fisheries Commission for the Mediterranean (GFCM) Agreement area (recast)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2124 (2023. gada 4. oktobris) ar atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (pārstrādāta redakcija)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2124 (2023. gada 4. oktobris) ar atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (pārstrādāta redakcija)
PE/24/2023/REV/1
OV L, 2023/2124, 12.10.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2124/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Repeal | 32011R1343 | 01/11/2023 | |||
Implicit repeal | 32015R2102 | 01/11/2023 | |||
Implicit repeal | 32019R0982 | 01/11/2023 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32023R2124R(01) | (IT) |
![]() |
Oficiālais Vēstnesis |
LV Serija L |
2023/2124 |
12.10.2023 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/2124
(2023. gada 4. oktobris)
ar atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (pārstrādāta redakcija)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā regula būtu jāpārstrādā. |
(2) |
Viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (5), ir nodrošināt, lai zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vides ziņā ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas veidā, kas atbilst ekonomisko, sociālo un nodarbinātības ieguvumu sasniegšanas un pārtikas pieejamības veicināšanas mērķiem. |
(3) |
Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/416/EK Eiropas Kopiena pievienojās Nolīgumam par Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas izveidi (GFCM nolīgums) (6). |
(4) |
GFCM nolīgums paredz atbilstošu struktūru daudzpusējai sadarbībai, lai veicinātu ūdeņu dzīvo jūras resursu attīstību, saglabāšanu, racionālu pārvaldību un pēc iespējas labāku izmantošanu Vidusjūrā un Melnajā jūrā ilgtspējīgā līmenī un ar zemu izsīkšanas risku. |
(5) |
Savienība, kā arī Bulgārija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija un Slovēnija ir GFCM nolīguma puses. |
(6) |
Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) pieņemtie ieteikumi nolīguma pusēm ir saistoši. Tā kā Savienība ir GFCM nolīguma puse, minētie ieteikumi tai ir saistoši, un tāpēc tie būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos, ja vien to saturs jau nav pārņemts Savienības tiesību aktos. Savienībai ir jānodrošina, ka Savienības zvejas darbības ārpus Savienības ūdeņiem ir balstītas uz tādiem pašiem principiem un standartiem, kādi ir piemērojami ar Savienības tiesību aktiem, un vienlaikus jācenšas panākt, lai Savienības operatoriem un trešo valstu operatoriem būtu vienlīdzīgi konkurences apstākļi. |
(7) |
Minēto iemeslu dēļ un tā kā ieteikumu pastāvīguma dēļ ir nepieciešams arī pastāvīgs juridisks instruments to īstenošanai Savienības tiesību aktos, ir lietderīgi minētos ieteikumus īstenot ar vienotu tiesību aktu, kas GFCM aptvertajos ūdeņos nodrošina juridisko skaidrību Savienības operatoriem, bet turpmākos ieteikumus pievienot minētajam tiesību aktam kā grozījumus. |
(8) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/473 (7) 4. pantu Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai (EFCA) pēc Komisijas lūguma ir jāpalīdz Savienībai un dalībvalstīm attiecībās ar trešām valstīm un reģionālām starptautiskām zivsaimniecības organizācijām, kurās Savienība ir locekle. Atbilstīgi minētajai regulai un Savienības pienākumu īstenošanas vajadzībām EFCA pēc Komisijas lūguma ir jākoordinē dalībvalstu kontroles un inspekcijas darbības, pamatojoties uz starptautiskām kontroles un inspekcijas programmām. Tāpēc ir lietderīgi pieņemt noteikumus, kas ietver EFCA, ja Komisija to izraudzījusies par struktūru, kura no dalībvalstīm saņem informāciju par kontroli un inspekciju, piemēram, ziņojumus par inspekciju jūrā. |
(9) |
Pārvaldības pasākumi un ieteikumi būtu jāpamato ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem. Ieteikumam, ar kuru pamatoti pārvaldības pasākumi, vajadzētu būt balstītam uz atbilstošo flotes kapacitātes un aktivitātes datu zinātnisko izmantošanu, uz izmantoto resursu bioloģisko stāvokli un zvejniecību sociālo un ekonomisko situāciju. Minētie dati jāsavāc un jāiesniedz laikus, lai GFCM palīgstruktūras varētu sagatavot ieteikumu, kurā būtu jāņem vērā bioloģiskie, sociālekonomiskie un vidiskie aspekti. |
(10) |
GFCM gadskārtējās sesijās, kas notiek kopš 2005. gada, ir pieņemti vairāki ieteikumi un rezolūcijas par dažām zvejniecībām GFCM nolīguma apgabalā, un Savienības tiesību aktos tie ieviesti galvenokārt ar Regulu (ES) Nr. 1343/2011. |
(11) |
Gadskārtējā sesijā 2019. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/43/2019/8, ar ko groza Ieteikuma GFCM/33/2009/8 13. noteikumu un tā I pielikumu. Lai gan Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (8), daļēji aptver minētā Ieteikuma saturu, ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(12) |
Gadskārtējā sesijā 2019. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/43/2019/4 par pārvaldības plānu sarkano koraļļu ilgtspējīgai izmantošanai Vidusjūrā, un ar to ir atcelts Ieteikums GFCM/35/2011/2, GFCM/36/2012/1, GFCM/40/2016/7 un GFCM/41/2017/5. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(13) |
Gadskārtējā sesijā 2018. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/2 par zvejniecības pārvaldības pasākumiem haizivju un raju saglabāšanai GFCM nolīguma piemērošanas apgabalā un ar ko groza Ieteikumu GFCM/36/2012/3. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(14) |
Gadskārtējā sesijā 2018. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/8 par turpmākiem ārkārtas pasākumiem, kuri 2019.–2021. gadā veicami attiecībā uz mazo pelaģisko sugu krājumiem Adrijas jūrā, un ar to ir aizstāts Ieteikums GFCM/38/2014/1. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(15) |
Ir svarīgi attiecīgā gadījumā aplēst nozvejas, kas GFCM aptvertajos ūdeņos gūtas atpūtas zvejā, lai Zinātniskās padomdevējas komitejas (ZPK) varētu sniegt aprakstošu informāciju un ieteikumus par atpūtas zvejā gūto nozveju aplēsēm. |
(16) |
GFCM pasākumi, kas noteikti Ieteikumos GFCM/37/2013/1 un GFCM/42/2018/8, ietver arī aizliegumu paturēt nozveju uz kuģa vai izkraut to, un tas būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktu. Pienācīgas īstenošanas nolūkos būtu jāizstrādā valsts programmas kontrolei, uzraudzībai un pārraudzībai, par kurām Komisijai reizi gadā būtu jāinformē GFCM sekretariāts. |
(17) |
Gadskārtējā sesijā 2018. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/5, ar ko izveido daudzgadu pārvaldības plānu demersālajiem krājumiem Sicīlijas šaurumā un atceļ Ieteikumus GFCM/39/2015/2 un GFCM/40/2016/4. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(18) |
Gadskārtējā sesijā 2019. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/43/2019/3, ar ko groza Ieteikumu GFCM/41/2017/4 par daudzgadu pārvaldības plānu akmeņplekstes zvejniecībām Melnajā jūrā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(19) |
Gadskārtējā sesijā 2019. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/43/2019/2 par pārvaldības plānu sarkanspuru pageles ilgtspējīgai izmantošanai Alvoranas jūrā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(20) |
Nav pieļaujams, ka Vidusjūrā jauktu sugu zvejniecībā dažu zvejas rīku selektivitāte nesasniegtu konkrētu līmeni. Ir būtiski zvejas piepūles vispārējo kontroli un ierobežošanu papildināt ar zvejas piepūles ierobežojumiem apgabalos, kuros pulcējas lieli pieaugušu zivju krājumi, lai vairošanās apdraudējuma līmeni noturētu pietiekami zemu, un līdz ar to šos krājumus varētu izmantot ilgtspējīgi. Tāpēc ir ieteicams ZPK izpētes apgabalā vispirms zvejas piepūli ierobežot līdz iepriekšējam līmenim un pēc tam nepieļaut jebkādu minētā līmeņa paaugstināšanos. |
(21) |
Gadskārtējā sesijā 2018. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/1 par daudzgadu pārvaldības plānu attiecībā uz zuti Vidusjūrā. Ar šo ieteikumu tiek izveidots daudzgadu pārvaldības plāns, kas attiecas uz zvejniecībām, kuras Vidusjūrā zvejo zuti, un atbilst piesardzīgai pieejai zvejniecības pārvaldībā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(22) |
Gadskārtējā sesijā 2018. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/3 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās ar trali kā mērķsugu zvejo sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Levantes jūrā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(23) |
Gadskārtējā sesijā 2018. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/4 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās ar trali kā mērķsugu zvejo sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Jonijas jūrā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(24) |
Gadskārtējā sesijā 2018. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/7 par reģionālu pētniecības programmu, kas attiecas uz zilajiem krabjiem Vidusjūrā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(25) |
Gadskārtējā sesijā 2018. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/9 par reģionālu pētniecības programmu, kas attiecas uz Japānas rapanas zvejniecībām Melnajā jūrā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(26) |
Gadskārtējā sesijā 2019. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/43/2019/1 par pārvaldības pasākumu kopumu, kas attiecas uz noenkurotu zivju pievilināšanas ierīču izmantošanu lielās korifēnas zvejniecībās Vidusjūrā. Šis ieteikums papildina Ieteikumu GFCM/30/2006/2 par zvejas aizlieguma sezonas noteikšanu lielās korifēnas zvejniecībām, kurās izmanto zivju pievilināšanas ierīces, un nosaka pārvaldības pasākumu kopumu, kas attiecas uz noenkurotu ZPI izmantošanu lielās korifēnas ieguvē GFCM nolīguma piemērošanas apgabalā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(27) |
Gadskārtējā sesijā 2019. gadā GFCM ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/43/2019/6 par pārvaldības pasākumiem attiecībā uz ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās ar trali kā mērķsugu zvejo sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Sicīlijas šaurumā. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos būtu jāievieš tie minētajā ieteikumā noteiktie pasākumi, kurus Savienības tiesību akti vēl neaptver. |
(28) |
Būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas noteikumu īstenošanai attiecībā uz to, kādā formātā un veidā tiek nosūtīts: ziņojums par zvejas ierobežojumu apgabalos veiktajām zvejas darbībām; pieteikumi par sliktu laika apstākļu dēļ zaudēto dienu pārnešanu uz lielās korifēnas zvejas aizlieguma sezonu un ziņojumi par šādu dienu pārnešanu; ziņojumi par lielo korifēnu zvejas datu vākšanu; un dati attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu ar GFCM sekretariātu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (9). |
(29) |
Lai nodrošinātu, ka Savienība turpina pildīt savas saistības atbilstīgi GFCM nolīgumam, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai Savienības tiesību aktos īstenotu Savienībai par saistošiem kļuvušos grozījumus spēkā esošajos GFCM pasākumos, kas jau ir īstenoti Savienības tiesību aktos, attiecībā uz atļauju saņēmušo kuģu saraksta nosūtīšanu GFCM sekretariātam GFCM reģistra vajadzībām; atkāpēm no sarkano koraļļu saglabāšanas pasākumiem; pastāvīgas sarkano koraļļu nozvejas sertifikācijas shēmas īstenošanu; ostas valsts pasākumiem; sadarbību, informēšanu un ziņojumiem; GFCM ģeogrāfisko apakšapgabalu tabulu, karti un ģeogrāfiskajām koordinātām; ostas valsts veiktas kuģu inspekcijas kārtību; un GFCM statistikas matricām. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (10). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā paredzēti noteikumi par to, kā Savienība piemēro Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) noteiktos saglabāšanas, pārvaldības, izmantošanas, uzraudzības, tirdzniecības un izpildes pasākumus attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem.
2. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro visām komerciālās zvejas un akvakultūras darbībām, kā arī – šajā regulā īpaši paredzētos gadījumos – atpūtas zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi un dalībvalstu valstspiederīgie veic GFCM nolīguma apgabalā.
To piemēro, neskarot Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (11).
2. Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, tad, atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas operācijām, kuras veic tikai tādas zinātniskās izpētes mērķiem, ko īsteno ar tās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu, ar kuras karogu kuģis kuģo, un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalstis, kuru ūdeņos veic izpēti. Dalībvalstis, kas veic zvejas operācijas zinātniskas izpētes vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic izpēti, un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas operācijās.
3. pants
Definīcijas
Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (EK) Nr. 1967/2006 2. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (12) 4. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1022 (13) 2. panta 1. līdz 13. punktā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (14) 6. pantā šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“GFCM nolīguma apgabals” ir Vidusjūra un Melnā jūra un savienojošie ūdeņi, kā aprakstīts GFCM nolīgumā; |
2) |
“buferzona” ir zona ap zvejas ierobežojumu apgabalu, kas paredzēta, lai nepieļautu nejaušu piekļuvi šim apgabalam, tādējādi pastiprinot ieskautā apgabala aizsardzību; |
3) |
“zvejas diena” ir jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods vai daļa no šā perioda, kura laikā kuģis atrodas GFCM nolīguma apgabalā un neatrodas ostā; |
4) |
“datu vākšanas atsauces satvara (DVAS) rokasgrāmata” ir Zinātniskās padomdevējas komitejas (ZPK) sagatavota un GFCM apstiprināta rokasgrāmata, kas attiecas uz DVAS īstenošanu; |
5) |
“kopējā flotes reģistra (CFR) numurs” ir kopējā flotes reģistra (CFR) numurs, kā definēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/218 (15) 2. panta l) punktā; |
6) |
“dzīvsvars” ir svaigu nozveju svars, kas noteikts tūlīt pēc zvejas operāciju beigām vai – pilnas dienas zvejas reisu gadījumā – ne vēlāk kā pirms nozveju izkraušanas apstiprinātajā izkraušanas vietā; |
7) |
“sarkano koraļļu sēklis” ir mainīga lieluma apgabals, kurā ir salīdzinoši liels sarkano koraļļu (Corallium rubrum) koloniju skaitliskums; |
8) |
“sarkano koraļļu kolonija” ir bioloģiska vienība, ko izmanto sarkano koraļļu (Corallium rubrum) zvejniecībās, un tā ir ģenētiska vienība, kuru veido simti/tūkstoši sarkano koraļļu polipu un kuras forma var līdzināties kokam ar vairākiem zariem. |
II SADAĻA
KONKRĒTU SUGU PĀRVALDĪBAS, SAGLABĀŠANAS UN KONTROLES PASĀKUMI
I NODAĻA
Zutis
4. pants
Darbības joma
Šo nodaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās tiek zvejots zutis (Anguilla anguilla), proti, specializētai zvejai, nejaušai nozvejai un atpūtas zvejai visos I pielikumā paredzētajos Vidusjūras jūras ūdeņos, arī saldūdeņos un pārejas ūdeņos un iesāļūdeņos, piemēram, lagūnās un estuāros.
5. pants
Zvejas ierobežojumu apgabali
1. Lai vēl vairāk aizsargātu zuti, dalībvalstis drīkst noteikt zvejas ierobežojumu apgabalus. Minēto apgabalu atrašanās vieta un robežas ir saskanīgas ar zuša galveno dzīvotņu izplatību attiecīgajā dalībvalstī.
2. Zvejot zuti 1. punktā minētajos apgabalos ir aizliegts. Minētajos apgabalos nejauši nozvejotus īpatņus tūlīt pēc nozvejošanas atbrīvo.
6. pants
Tehniskie pasākumi
Neskarot Regulu (ES) 2019/1241, nacionālajos pārvaldības plānos un nacionālajos pārvaldības pasākumos, kurus dalībvalstis pieņēmušas, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1100/2007 (16) 2. pantu, nosaka tehniskus pasākumus, piemēram, atļautos zvejas rīkus un linuma acs izmēru.
7. pants
Papildu pasākumi
1. Dalībvalstis, cita starpā ņemot vērā zuša saglabāšanās stāvokli to ūdeņos, to ūdeņos veikto zuša zvejas darbību ietekmi un citus antropogēnas mirstības avotus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1100/2007 2. pantu drīkst pieņemt brīvprātīgus pasākumus, kas papildina nacionālo pārvaldības plānu vai nacionālos pārvaldības pasākumus.
2. Pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā divas nedēļas pēc to stāšanās spēkā, un Komisija minētos pasākumus viena mēneša laikā pēc to stāšanās spēkā nosūta GFCM sekretariātam.
8. pants
Pasākumu īstenošana
1. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms GFCM 45. sesijas dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par šajā nodaļā noteikto pasākumu īstenošanu.
2. Komisija 1. punktā minēto ziņojumu ne vēlāk kā GFCM 45. sesijā nosūta GFCM sekretariātam. Minētajā ziņojumā var iekļaut aplēses par nacionālajos pārvaldības plānos iekļauto pasākumu un jebkādu citu pasākumu ietekmi.
9. pants
Zvejas atļauja
1. Dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1100/2007 11. panta 1. punktu, katru gadu līdz 10. jūnijam paziņo Komisijai visu atļauju saņēmušo zvejas kuģu sarakstu. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta GFCM sekretariātam.
2. Visas izmaiņas 1. punktā minētajā sarakstā dalībvalstis tūlīt dara zināmas Komisijai. Komisija minētās izmaiņas nekavējoties paziņo GFCM sekretariātam.
10. pants
Pārejas ūdeņi un iesāļūdeņi, kuros atļauts zvejot
1. Līdz 2020. gada 1. janvārim dalībvalstis izveido un atjaunina sarakstu ar visiem pārejas ūdeņiem un iesāļūdeņiem, tādiem kā lagūnas un estuāri, kuros ir atļauts zvejot un kuros ir pastāvīgi ievietoti tradicionāli stacionārie zivju ieguves rīki, ar ko zvejo zuti.
2. Šā panta 1. punktā minēto sarakstu dalībvalstis katru gadu līdz 10. jūnijam nosūta Komisijai. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta GFCM sekretariātam.
3. Visas izmaiņas 1. punktā minētajā sarakstā dalībvalstis tūlīt dara zināmas Komisijai. Komisija minētās izmaiņas nekavējoties paziņo GFCM sekretariātam.
11. pants
Apstiprinātās izkraušanas vietas
1. Izkraut zuti ir atļauts tikai izkraušanas vietās, ko šim nolūkam apstiprinājusi katra dalībvalsts.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var ieviest pasākumus, kas būtu alternatīva izkraušanas vietu apstiprināšanai, ja vien minētie pasākumi efektīvi veicina cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.
12. pants
Nozveju reģistrēšana
1. Zuša ieguves atļauju saņēmušo zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi nozvejas reģistrē dzīvsvara izteiksmē neatkarīgi no nozvejotā un iegūtā daudzuma dzīvsvara.
2. Pārejas ūdeņos un iesāļūdeņos, tādos kā lagūnas un estuāri, kuros zuti turpina zvejot ar pastāvīgiem tradicionāliem stacionārajiem zivju ieguves rīkiem, atļauju saņēmušo zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi nozvejas reģistrē dzīvsvara izteiksmē.
3. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantu, kuģu kapteiņi zvejas žurnālā reģistrē zuša dienas nozvejas neatkarīgi no iegūtā daudzuma dzīvsvara.
II NODAĻA
Sarkanā milzu garnele un Āfrikas dziļūdens garnele
13. pants
Darbības joma
Šo iedaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās ar trali kā mērķsugu zvejo sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) un kuras veic 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (ĢAA), kas noteikts I pielikumā.
14. pants
Zinātniskā uzraudzība
Dalībvalstis katru gadu nodrošina šīs iedaļas darbības jomā iekļauto sugu stāvokļa pienācīgu zinātnisko uzraudzību, lai ZPK varētu sagatavot ieteikumus, kuros būtu jāņem vērā bioloģiskie, sociālekonomiskie un vidiskie aspekti.
15. pants
Atļauju saņēmušo un aktīvo kuģu saraksts
1. Dalībvalstis katru gadu līdz 10. janvārim nosūta Komisijai sarakstu ar visiem zvejas kuģiem, kuriem konkrētajā gadā atļauts zvejot un kuri aktīvi zvejo 13. pantā minētās sugas. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 31. janvārim nosūta GFCM sekretariātam. Minētajā sarakstā par katru kuģi iekļauj VIII pielikumā minēto informāciju.
2. Nevienam zvejas kuģim, kas nav iekļauts saskaņā ar 1. punktu izveidotajā sarakstā, nevienā konkrētā zvejas reisā nav atļauts nozvejot, paturēt uz kuģa vai izkraut vairāk nekā 3 % no 13. pantā minēto sugu kopējās nozvejas dzīvsvara izteiksmē.
3. Par visiem atļauju saņēmušo zvejas kuģu saraksta papildinājumiem, svītrojumiem un/vai grozījumiem dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai ikreiz, kad šādas izmaiņas notikušas. Komisija minētās izmaiņas nekavējoties nosūta GFCM sekretariātam.
16. pants
Zvejas darbības
Dalībvalstis katru gadu līdz 31. jūlijam nosūta Komisijai detalizētu ziņojumu par zvejas darbībām, ko iepriekšējā gadā veikuši zvejas kuģi, kuri darbojas šīs iedaļas darbības jomā. Komisija minēto ziņojumu katru gadu līdz 31. augustam nosūta GFCM sekretariātam. Minētajā ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:
1) |
darbības dienas; |
2) |
darbības apgabals; |
3) |
kopējā nozveja. |
17. pants
Papildu telpiskie vai laiciskie ierobežojumi
1. Papildus jau esošajiem ierobežojumiem dalībvalstis drīkst noteikt telpiskus vai laiciskus ierobežojumus, kuros zvejas darbības var tikt aizliegtas vai ierobežotas tādēļ, lai aizsargātu mazuļu baru uzturēšanās apgabalus.
2. Visus šādus papildu telpiskos vai laiciskos ierobežojumus dalībvalstis Komisijai paziņo, tiklīdz tie ir noteikti. Komisija tos nekavējoties paziņo GFCM sekretariātam.
18. pants
Ziņošanas pienākumi
Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. panta 1. punkta, tādu atļauju saņēmušo zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi, kuri aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, deklarē sarkanās milzu garneles un Āfrikas dziļūdens garneles visas nozvejas un piezveju neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara.
19. pants
Apstiprinātās izkraušanas vietas
1. Dalībvalstis apstiprina izkraušanas vietas, kurās kuģi, kuri aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, veic izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī. Attiecībā uz katru apstiprināto izkraušanas vietu dalībvalstis norāda atļautos izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas laikus un vietas.
2. No zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī jebkādu daudzumu sugu, kuras ietilpst šīs iedaļas darbības jomā, ir aizliegts vietās, kas nav izkraušanas vietas, ko dalībvalstis apstiprinājušas saskaņā ar 1. punktu.
3. Visas izmaiņas apstiprināto izkraušanas vietu sarakstā dalībvalstis katru gadu līdz 15. novembrim paziņo Komisijai. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 30. novembrim nosūta GFCM sekretariātam.
20. pants
Kuģu satelītnovērošanas sistēma
Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta 2. punkta visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) pārsniedz 10 metrus un kuri aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS).
21. pants
Zvejas žurnāls
Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. panta 1. punkta uz atļauju saņēmušiem zvejas kuģiem, kas darbojas šīs iedaļas darbības jomā, ir zvejas žurnāls, kurā saskaņā ar šīs regulas 18. pantu reģistrē un deklarē sarkanās milzu garneles un Āfrikas dziļūdens garneles dienas nozvejas neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara.
22. pants
Darbības joma
Šo iedaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās ar trali kā mērķsugu zvejo sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) 19., 20. un 21. ĢAA, kas noteikts I pielikumā.
23. pants
Zinātniskā uzraudzība
Dalībvalstis katru gadu nodrošina šīs iedaļas darbības jomā iekļauto sugu stāvokļa pienācīgu zinātnisko uzraudzību, lai ZPK varētu sagatavot ieteikumus, kuros būtu jāņem vērā bioloģiskie, sociālekonomiskie un vidiskie aspekti.
24. pants
Atļauju saņēmušo un aktīvo kuģu saraksts
1. Dalībvalstis katru gadu līdz 10. janvārim nosūta Komisijai sarakstu ar visiem zvejas kuģiem, kuri kuģo ar to karogu un kuriem konkrētajā gadā atļauts zvejot un kuri aktīvi zvejo 22. pantā minētās sugas. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 31. janvārim nosūta GFCM sekretariātam. Minētajā sarakstā par katru kuģi iekļauj VIII pielikumā minēto informāciju.
2. Nevienam zvejas kuģim, kas nav iekļauts 1. punktā minētajā sarakstā, nevienā konkrētā zvejas reisā nav atļauts nozvejot, paturēt uz kuģa vai izkraut vairāk nekā 3 % no 22. pantā uzskaitīto sugu kopējās nozvejas dzīvsvara izteiksmē.
3. Par visiem atļauju saņēmušo zvejas kuģu saraksta papildinājumiem, svītrojumiem un/vai grozījumiem dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai ikreiz, kad šādas izmaiņas notikušas. Komisija minētās izmaiņas nekavējoties nosūta GFCM sekretariātam.
25. pants
Zvejas darbības
Dalībvalstis katru gadu līdz 31. jūlijam nosūta Komisijai detalizētu ziņojumu par zvejas darbībām, ko iepriekšējā gadā veikuši zvejas kuģi, kuri darbojas šīs iedaļas darbības jomā. Komisija minēto ziņojumu katru gadu līdz 31. augustam nosūta GFCM sekretariātam. Minētajā ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:
1) |
darbības dienas; |
2) |
darbības apgabals; |
3) |
kopējā nozveja. |
26. pants
Papildu telpiskie vai laiciskie ierobežojumi
1. Papildus jau esošajiem ierobežojumiem dalībvalstis drīkst noteikt telpiskus vai laiciskus ierobežojumus, kuros zvejas darbības var tikt aizliegtas vai ierobežotas tādēļ, lai aizsargātu mazuļu baru uzturēšanās apgabalus.
2. Visus šādus papildu telpiskos vai laiciskos ierobežojumus dalībvalstis Komisijai paziņo, tiklīdz tie ir noteikti. Komisija tos nekavējoties paziņo GFCM sekretariātam.
27. pants
Ziņošanas pienākumi
Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. panta 1. punkta, tādu atļauju saņēmušo zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi, kuri aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, deklarē sarkanās milzu garneles un Āfrikas dziļūdens garneles visas nozvejas un piezveju neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara.
28. pants
Apstiprinātās izkraušanas vietas
1. Dalībvalstis apstiprina izkraušanas vietas, kurās kuģi, kuri aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, veic izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī. Attiecībā uz katru apstiprināto izkraušanas vietu dalībvalstis norāda atļautos izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas laikus un vietas.
2. No zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī jebkādu daudzumu sugu, kuras ietilpst šīs iedaļas darbības jomā, ir aizliegts vietās, kas nav izkraušanas vietas, ko dalībvalstis apstiprinājušas saskaņā ar 1. punktu.
3. Visas izmaiņas apstiprināto izkraušanas vietu sarakstā dalībvalstis katru gadu līdz 31. oktobrim paziņo Komisijai. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 30. novembrim nosūta GFCM sekretariātam.
29. pants
Kuģu satelītnovērošanas sistēma
Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta 2. punkta visi kuģi, kuru LOA pārsniedz 10 metrus un kuri aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, ir aprīkoti ar VMS.
30. pants
Zvejas žurnāls
Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. panta 1. punkta uz atļauju saņēmušiem zvejas kuģiem, kas darbojas šīs iedaļas darbības jomā, ir zvejas žurnāls, kurā saskaņā ar šīs regulas 27. pantu reģistrē un deklarē sarkanās milzu garneles un Āfrikas dziļūdens garneles dienas nozvejas neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara.
31. pants
Darbības joma
Šo iedaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās ar trali kā mērķsugu zvejo sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA, kas noteikts I pielikumā.
32. pants
Flotes pārvaldības pasākumi
Dalībvalstis nodrošina, ka šīs iedaļas darbības jomā ietilpstošo sugu izmantošanā īstenotā flotes kapacitāte tiek saglabāta XII pielikuma A tabulā noteiktajā līmenī.
33. pants
Zinātniskā uzraudzība
Dalībvalstis katru gadu nodrošina šīs iedaļas darbības jomā iekļauto sugu stāvokļa pienācīgu zinātnisko uzraudzību, lai ZPK varētu sagatavot ieteikumus, kuros būtu jāņem vērā bioloģiskie, sociālekonomiskie un vidiskie aspekti.
34. pants
Atļauju saņēmušo un aktīvo kuģu saraksts
1. Dalībvalstis katru gadu līdz 10. jūnijam nosūta Komisijai sarakstu ar visiem zvejas kuģiem, kuri kuģo ar to karogu un kuriem konkrētajā gadā atļauts zvejot un kuri aktīvi zvejo 31. pantā minētās sugas. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta GFCM sekretariātam. Minētajā sarakstā par katru kuģi iekļauj VIII pielikumā minēto informāciju.
2. Par visiem atļauju saņēmušo zvejas kuģu saraksta papildinājumiem, svītrojumiem un/vai grozījumiem dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai ikreiz, kad šādas izmaiņas notikušas. Komisija minētās izmaiņas nekavējoties nosūta GFCM sekretariātam.
35. pants
Zvejas darbības
Dalībvalstis katru gadu līdz 15. novembrim nosūta Komisijai detalizētu ziņojumu par zvejas darbībām, ko iepriekšējā gadā veikuši zvejas kuģi, kuri darbojas šīs iedaļas darbības jomā. Komisija minēto ziņojumu katru gadu līdz 30. novembrim nosūta GFCM sekretariātam. Minētajā ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:
1) |
darbības dienas; |
2) |
darbības apgabals; |
3) |
šīs regulas 31. pantā uzskaitīto mērķsugu kopējā nozveja. |
36. pants
Papildu telpiskie vai laiciskie ierobežojumi
1. Papildus jau esošajiem ierobežojumiem dalībvalstis drīkst noteikt telpiskus vai laiciskus ierobežojumus, kuros zvejas darbības var tikt aizliegtas vai ierobežotas tādēļ, lai aizsargātu mazuļu baru uzturēšanās apgabalus.
2. Visus šādus papildu telpiskos vai laiciskos ierobežojumus dalībvalstis Komisijai paziņo, tiklīdz tie ir noteikti. Komisija tos nekavējoties paziņo GFCM sekretariātam.
37. pants
Apstirpinātās izkraušanas vietas
1. Dalībvalstis apstiprina izkraušanas vietas, kurās kuģi, kuri aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, veic izkraušanu.
2. No zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī jebkādu daudzumu 31. pantā minēto sugu ir aizliegts vietās, kas nav izkraušanas vietas, ko dalībvalstis apstiprinājušas saskaņā ar 1. punktu.
3. Tādu atļauju saņēmušo zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi, kas aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, deklarē visas 31. pantā uzskaitīto sugu nozvejas neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara.
III NODAĻA
Sarkano koraļļu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana
38. pants
Darbības joma
1. Šo nodaļu piemēro visām komerciālās zvejas darbībām, kurās tiek iegūti sarkanie koraļļi (Corallium rubrum), proti, zvejai visos Vidusjūras jūras ūdeņos, kas noteikti I pielikumā.
2. Iegūt un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut sarkanos koraļļus atpūtas zvejas nolūkā ir aizliegts.
3. Šo nodaļu piemēro, neskarot Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta 2. punktu, Regulas (ES) 2019/1241 7. pantu vai jebkādu citu stingrāku no Padomes Direktīvas 92/43/EEK (17) izrietošu pasākumu.
39. pants
Nacionālie pārvaldības plāni
1. Dalībvalstis pieņem nacionālos sarkano koraļļu pārvaldības plānus.
2. Atkarībā no pieejamās zinātniskās informācijas pārvaldība notiek sarkano koraļļu sēkļa, GFCM statistiskā taisnstūra vai valsts līmenī. Visi nacionālie pārvaldības plāni satur vismaz 40., 41., 42., 44. līdz 50., 52., 53. un 56. pantā uzskaitītos elementus.
3. Nacionālos sarkano koraļļu pārvaldības plānus dalībvalstis 10 darbdienas pēc to pieņemšanas iesniedz Komisijai, un Komisija vēlākais 15 darbdienu laikā pēc to pieņemšanas nosūta tos GFCM sekretariātam. Dalībvalstis tūlīt iesniedz Komisijai ikvienu nacionālā sarkano koraļļu pārvaldības plāna atjauninājumu. Komisija to nosūta GFCM sekretariātam, jo īpaši, kad tiek pieņemts lēmums no jauna aizliegt vai no jauna atļaut ieguvi sarkano koraļļu sēkļos.
40. pants
Rīki un ierīces
Sarkano koraļļu ieguvei vienīgais atļautais rīks ir āmurs, ko niršanā ar akvalangu izmanto atļauju saņēmušie kuģi vai zvejnieki, kuriem kompetentā valsts iestāde ir izsniegusi atļauju vai kurus tā atzinusi. Atļauju saņēmušais zvejnieks nodrošina, ka koraļļu kolonijas pamatne ieguves laikā netiek atdalīta no substrāta.
41. pants
Minimālais ieguves dziļums
1. Sarkano koraļļu ieguve ir aizliegta dziļumā, kas ir mazāks par 50 metriem.
2. Komisija tiek pilnvarota šīs regulas papildināšanai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 140. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. līdz 6. punktu, lai piešķirtu atkāpes no šā panta 1. punkta.
3. Kopīgajiem ieteikumiem saistībā ar šā panta 2. punktā minēto atkāpi, kuri jāiesniedz, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu, pievieno:
a) |
detalizētu informāciju par valsts pārvaldības satvaru; |
b) |
zinātnisko vai tehnisko pamatojumu; |
c) |
sarakstu ar zvejas kuģiem, kuri iegūst sarkanos koraļļus dziļumā, kas ir mazāks par 50 metriem, vai tādu piešķirto atļauju skaitu, ar kurām ļauj iegūt sarkanos koraļļus dziļumā, kas ir mazāks par 50 metriem; un |
d) |
sarakstu ar zvejas zonām, kurās ir atļauta šāda ieguve un kuras identificētas ar ģeogrāfiskām koordinātām gan uz sauszemes, gan jūrā. |
4. Šā panta 2. punktā minētās atkāpes piešķir, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
šādas atkāpes ar pārvaldības noteikumiem ir nepārtraukti īstenotas vismaz piecus gadus pirms 2020. gada 18. aprīļa; vai |
b) |
jaunas atkāpes gadījumā – to atbalsta ZPK, kas pierāda, ka lūgums ir saskaņā ar šīs nodaļas mērķiem. |
5. Komisija informē GFCM sekretariātu par pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 2. punktu.
42. pants
Minimālais saglabāšanas references izmērs
1. Sarkanos koraļļus no sarkano koraļļu kolonijām, kuru diametrs ir mazāks par 7 mm, mērot viena centimetra attālumā no kolonijas pamatnes, nedrīkst iegūt, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, nodot, glabāt, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai kā izejvielu.
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 140. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. līdz 6. punktu, lai, atkāpjoties no 1. punkta, papildinātu šo regulu, nolūkā atļaut maksimālo pielaidi, kas ir 10 % no mazizmēra (< 7 mm) sarkano koraļļu koloniju dzīvsvara.
3. Kopīgajiem ieteikumiem saistībā ar šā panta 2. punktā minēto atkāpi, kuri jāiesniedz, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu, pievieno minētās atkāpes zinātnisko vai tehnisko pamatojumu.
4. Komisija informē GFCM sekretariātu par pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 2. punktu.
43. pants
Ieguves un piepūles datu nosūtīšana
Dalībvalstis katru gadu līdz 15. jūnijam paziņo Komisijai iepriekšējā gada ieguvi un īstenoto piepūli. Komisija minētos datus katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta GFCM sekretariātam.
44. pants
Nozvejas limiti
1. Katra dalībvalsts var izveidot diennakts un/vai gada ieguves un/vai zvejas piepūles individuālo limitu sistēmu, kas piemērojama to atļauju saņēmušajiem zvejniekiem un to atļauju saņēmušajiem zvejas kuģiem. Šādi limiti ir saskanīgi ar piešķirto zvejas atļauju skaitu, gada ieguves limitiem un zvejas piepūles limitiem, kas noteikti attiecīgajai dalībvalstij.
2. Ja konkrētā gadā un pienācīgi identificētā sarkano koraļļu sēklī vai – ja sarkano koraļļu sēklis nav pienācīgi identificēts – attiecīgā GFCM statistiskā taisnstūra mērogā tādu koloniju īpatsvars, kuras mazākas par 42. pantā noteikto minimālo saglabāšanas references izmēru un no kurām iegūti koraļļi, ir:
a) |
mazāks par 10 % no kopējās nozvejas, kas konkrētajā gadā iegūta attiecīgajā sarkano koraļļu sēklī, dalībvalstis, kuras nav izstrādājušas nacionālu pārvaldības plānu, attiecīgajā apgabalā īsteno stingrākus kontroles pasākumus; |
b) |
lielāks par 10 %, bet mazāks par 25 % no kopējās nozvejas, kas konkrētajā gadā iegūta attiecīgajā sarkano koraļļu sēklī, dalībvalstis attiecīgajā apgabalā īsteno stingrāku kontroli un apseko sarkano koraļļu populācijas izmēru struktūru neatkarīgi no tā, vai nacionāls pārvaldības plāns ir izstrādāts. |
3. Kad ir sasniegts 4. un 5. punktā minētais sarkano koraļļu nozvejas robežlielums, dalībvalstis aizliedz sarkano koraļļu zveju attiecīgajā apgabalā.
4. Nozvejas robežlielumu uzskata par sasniegtu, kad sarkano koraļļu kolonijas, kuru pamatnes diametrs ir mazāks par 7 mm, pārsniedz 25 % no kopējās nozvejas, kas konkrētā gadā iegūta konkrētā sarkano koraļļu sēklī.
5. Ja koraļļu sēkļi vēl nav pienācīgi identificēti, 3. punktā minēto nozvejas robežlielumu un aizliegumu piemēro attiecīgā GFCM statistiskā taisnstūra mērogā.
6. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu 3. punktā paredzētos ieguves aizliegumus piesardzības nolūkā. Lēmumā, ar ko paredz aizliegumu, dalībvalstis nosaka ietekmētās ieguves vietas ģeogrāfisko apgabalu, aizlieguma ilgumu un nosacījumus, kas aizlieguma laikā reglamentē zvejniecības minētajā apgabalā, kā arī zvejniecības atsākšanas nosacījumus.
7. Lai nepieļautu 4. punktā minētā nozvejas robežlieluma sasniegšanu un nodrošinātu koloniju optimālu izmantošanu un atjaunošanos, dalībvalstis drīkst ieviest noteikumu par došanos prom, atbilstīgi kuram zvejas kuģi pārtrauc zveju un pārvietojas virzienā, kurā ir vismazākā iespējamība atkal saskarties ar koloniju.
8. Kad dalībvalstis ievieš 7. punktā minēto noteikumu par došanos prom, tās tūlīt par to paziņo Komisijai, un Komisija par to paziņo GFCM sekretariātam.
9. Lai nodrošinātu koloniju optimālu izmantošanu un atjaunošanos, dalībvalstis drīkst ieviest sistēmu, kur ieguve rotācijas kārtībā notiek dažādos sarkano koraļļu sēkļos.
10. Kad dalībvalstis ievieš 9. punktā minēto ieguves rotācijas sistēmu, tās tūlīt par to paziņo Komisijai, un Komisija par to paziņo GFCM sekretariātam.
45. pants
Telpiskie vai laiciskie aizliegumi
1. Papildus aizliegumiem, kuri jau noteikti valsts līmenī, dalībvalstis, kas aktīvi iegūst sarkanos koraļļus, pamatojoties uz pieejamo zinātnisko ieteikumu, drīkst ieviest papildu telpiskus vai laiciskus aizliegumus sarkano koraļļu aizsardzības nolūkā.
2. Dalībvalstis, kas nosaka aizliegumus, par to nekavējoties informē GFCM sekretariātu un Komisiju.
46. pants
Tālvadāmi zemūdens aparāti (ROV)
1. Lietot tālvadāmus zemūdens aparātus (ROV) 38. pantā minētajā apgabalā ir aizliegts.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, vienīgi zinātniskiem mērķiem ir atļauts ROV lietot GFCM pētniecības programmā līdz minētās programmas beigām.
47. pants
Flotes pārvaldības pasākumi
1. Kuģiem vai zvejniekiem iegūt sarkanos koraļļus Vidusjūrā ir atļauts tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, ko izdevusi, attiecīgi, karoga dalībvalsts iestāde vai tās piekrastes dalībvalsts iestādes, kurā notiek zvejas darbības. Šādās atļaujās norāda tehniskos nosacījumus, ar kādiem zvejniecība drīkst notikt.
2. Bez 1. punktā minētās atļaujas sarkanos koraļļus ir aizliegts iegūt, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, pārvietot, uzglabāt, pārdot vai izstādīt vai piedāvāt pārdošanai.
3. Zvejas atļauju drīkst piešķirt tikai zvejniekam (nirējam), kas atbilst profesionālās niršanas standartiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
4. Dalībvalstis uztur atjauninātu 1. punktā minēto zvejas atļauju reģistru un katru gadu līdz 15. jūnijam nosūta Komisijai sarakstu ar zvejniekiem un/vai kuģiem, kam izdotas 1. punktā minētās atļaujas. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 30. jūnijā minēto sarakstu paziņo GFCM sekretariātam. Minētajā sarakstā par katru kuģi ir iekļauta vismaz VIII pielikumā minētā informācija.
5. Dalībvalstis nepalielina 1. punktā minēto zvejas atļauju skaitu, kamēr ZPK validēts zinātniskais ieteikums neliecina, ka sarkano koraļļu populācijas ir atjaunojušās līdz ilgtspējīgam līmenim, kas ļauj tām izturēt intensīvāku izmantošanu.
48. pants
Apstiprinātās izkraušanas vietas
Atļauju saņēmušie zvejnieki vai kuģi sarkano koraļļu nozvejas izkrauj un citā kuģī pārkrauj tikai apstiprinātās izkraušanas vietās. Šajā nolūkā katra dalībvalsts apstiprina izkraušanas vietas, kurās ir atļauta sarkano koraļļu izkraušana un pārkraušana citā kuģī, un katru gadu līdz 15. jūnijam paziņo šo apstiprināto izkraušanas vietu sarakstu Komisijai. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta GFCM sekretariātam, izņemot gadījumus, kad jau paziņotās apstiprinātās izkraušanas vietas nav mainījušās. Visus minētā saraksta atjauninājumus dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai. Komisija minētos atjauninājumus nekavējoties nosūta GFCM sekretariātam.
49. pants
Iepriekšējs paziņojums
Pirms ieiešanas ostā un vismaz četras stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika vai – ja zvejas vietas ir mazāk nekā četru stundu attālumā no ierašanās ostas – vismaz vienu stundu pirms tā zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji vai atļauju saņēmušie zvejnieki paziņo attiecīgajām iestādēm šādu informāciju:
1) |
paredzamais ostā ierašanās laiks; |
2) |
atļauju saņēmušā kuģa vai ieguvē izmantotā kuģa ārējās identifikācijas numurs un vārds; |
3) |
aplēstais uz kuģa paturēto sarkano koraļļu daudzums (dzīvsvars) un koloniju skaits; |
4) |
informācija par ieguves apgabalu, vēlams, ar ģeogrāfiskajām koordinātām. |
50. pants
Nozveju reģistrēšana
1. Tie zvejnieki vai to kuģu kapteiņi, kam ir atļauts iegūt sarkanos koraļļus, ieguvi reģistrē pēc katras ieguves operācijas.
2. Uz zvejas kuģiem, kam ir atļauts iegūt sarkanos koraļļus, ir zvejas žurnāls, kurā neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara reģistrē sarkano koraļļu dienas nozvejas un katrā apgabalā un dziļumā veiktās zvejas darbības, cita starpā, ja iespējams, zvejas dienu un ieniršanas reižu skaitu. Minēto informāciju kompetentajām valsts iestādēm paziņo termiņā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. panta 6. punktā.
3. Katru gadu līdz 15. decembrim attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai šajā pantā minētos datus par sarkanajiem koraļļiem. Komisija minētos datus katru gadu līdz 31. decembrim nosūta GFCM sekretariātam.
51. pants
Izmēģinājuma projekti
Lai nodrošinātu, ka visi zvejnieki vai kuģi, kam atļauts iegūt sarkanos koraļļus, izmanto VMS vai jebkādu citu ģeolokalizācijas sistēmu, kas ļauj kontroles iestādēm zvejas reisu laikā vienmēr izsekot to darbību, dalībvalstis var īstenot izmēģinājuma projektus.
52. pants
Sarkano koraļļu izkrāvumu kontrole
Katra dalībvalsts izveido kontroles programmu, kas pamatota ar riska analīzi un jo īpaši paredzēta tam, lai verificētu izkrāvumus un validētu zvejas žurnālus.
53. pants
Citā kuģī pārkraušanas operācijas
Pārkraut sarkanos koraļļus citā kuģī, atrodoties jūrā, ir aizliegts.
54. pants
Inspekciju plāns
Katra dalībvalsts, ņemot vērā V pielikumā uzskaitītos elementus, izstrādā inspekciju plānu, kas satur šajā nodaļā noteiktos kontroles un izpildes panākšanas pasākumus. Minētos inspekciju plānus katru gadu līdz 15. janvārim paziņo Komisijai, un Komisija katru gadu līdz 31. janvārim nosūta minētos plānus GFCM sekretariātam.
55. pants
Sarkano koraļļu produktu izsekojamība
1. Triju gadu ilgā pārejas periodā (2020–2022) dalībvalstis drīkst piedalīties nozvejas dokumentēšanas shēmas (NDS) izmēģinājuma posmā, lai noteiktu, kur GFCM nolīguma piemērošanas apgabalā tiek iegūti sarkanie koraļļi, un īstenot šādus izsekojamības pasākumus:
a) |
validēts NDS sertifikāts, kas minēts X pielikumā un ko izdevušas karoga valsts kompetentās iestādes, tiek dots līdzi visiem iegūto sarkano koraļļu izkrāvumiem, importam, eksportam un reeksportam; |
b) |
katram sertifikātam ir unikāls dokumenta identifikācijas numurs. Šāds numurs ir karoga valstij specifisks, un to piešķir katram zvejniekam vai atļauju saņēmušam kuģim. Šādi sertifikāti nav nododami citam zvejniekam vai atļauju saņēmušam kuģim; |
c) |
NDS sarkano koraļļu ieguves sertifikātus dalībvalstis validē tikai tad, ja visa NDS ietvertā informācija pēc apliecinošo dokumentu un atbilstošā sūtījuma verifikācijas ir atzīta par pareizu. |
2. Dalībvalstis, kas piedalās izmēģinājuma posmā, ziņo Komisijai, un Komisija attiecīgi ziņo GFCM sekretariātam par izmēģinājuma posma īstenošanu pastāvīgās sarkano koraļļu NDS kontekstā.
56. pants
Zinātniskā informācija par sarkanajiem koraļļiem
1. Papildus noteikumiem par sarkanajiem koraļļiem, kas ietverti DVAS rokasgrāmatā, dalībvalstis turpmāk minētos datus ziņo sēkļa, GFCM statistiskā taisnstūra un valsts līmenī, kad tie pieejami:
a) |
zvejniekiem un atļauju saņēmušajiem kuģiem piešķirto sarkano koraļļu zvejas atļauju skaits; |
b) |
niršanas reižu skaits uz vienu atļauju saņēmušo zvejnieku un zvejas reisu; |
c) |
uz kuģa esošo atļauju saņēmušo zvejnieku skaits katrā zvejas reisā; un |
d) |
katras tādas kolonijas diametrs, no kuras iegūti koraļļi (ja iespējams). |
Šādus datus dalībvalstis Komisijai ziņo līdz katra gada 10. jūnijam, un Komisija katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta minētos datus GFCM sekretariātam.
2. Dalībvalstis, kuru atļauju saņēmušie zvejnieki vai kuģi kā mērķsugu zvejo sarkanos koraļļus, nodrošina to, ka ir izveidots ieguves zinātniskās uzraudzības mehānisms, kurš ZPK dod iespēju sniegt aprakstošu informāciju un ieteikumu, tajā skaitā par:
a) |
īstenoto zvejas piepūli (piemēram, zvejas reisu skaitu vai ieniršanas laiku nedēļā, mēnesī vai gadā) un katra krājuma kopējās nozvejas apjomiem sēkļa, GFCM statistiskā taisnstūra, valsts vai pārvalstiskā līmenī; |
b) |
saglabāšanas un pārvaldības references rādītājiem nolūkā vēl vairāk pilnveidot reģionālo pārvaldības plānu saskaņā ar mērķi panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un zemu krājuma izsīkšanas risku; |
c) |
bioloģisko un sociālekonomisko ietekmi, kādu radītu alternatīvi pārvaldības scenāriji, cita starpā ielaides/izlaides kontrole vai tehniskie pasākumi; |
d) |
iespējamajiem papildu telpiskajiem vai laiciskajiem aizliegumi ar mērķi saglabāt zvejniecības ilgtspēju. |
3. Komercializēt sarkano koraļļu kolonijas, no kurām ieguve notikusi sarkano koraļļu pētniecības programmu satvarā, ir aizliegts.
4. Dalībvalstis drīkst izvietot valsts zinātniskos novērotājus uz kuģiem, kuri ir ieguvuši sarkanos koraļļus. Šādas izvietošanas gadījumā dalībvalstis savākto informāciju var ziņot Komisijai, un Komisija minēto informāciju nosūta GFCM sekretariātam.
IV NODAĻA
Demersālās zvejniecības
57. pants
Darbības joma
Šo iedaļu piemēro visām zvejas darbībām, ko Savienības grunts traleri, kuru LOA pārsniedz 10 metrus, veic, kā mērķsugas zvejojot demersālās sugas, tai skaitā heku (Merluccius merluccius) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris), I pielikumā noteiktajā 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA.
58. pants
Zvejniecības pārvaldības pasākumi vai nacionālie pārvaldības plāni
1. Lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts un uzturēts maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošs demersālo sugu, jo īpaši heka un sārtās dziļūdens garneles, krājumu izmantošanas līmenis, dalībvalstis pieņem zvejniecības pārvaldības pasākumus vai nacionālos pārvaldības plānus, kas ietilpst šīs iedaļas darbības jomā.
2. Pieņemtos pārvaldības pasākumus vai nacionālos pārvaldības plānus, kā arī visas minētajos pasākumos vai plānos izdarītās izmaiņas dalībvalstis katru gadu līdz 15. janvārim paziņo Komisijai. Komisija minētos pasākumus vai plānus, kā arī tajos izdarītās izmaiņas katru gadu līdz 31. janvārim nosūta GFCM sekretariātam.
59. pants
Papildu telpiskie vai laiciskie ierobežojumi
1. Papildus jau esošajiem ierobežojumiem dalībvalstis drīkst noteikt telpiskus vai laiciskus ierobežojumus, kuros zvejas darbības var tikt aizliegtas vai ierobežotas tādēļ, lai aizsargātu nārstošanas un mazuļu uzturēšanās apgabalus.
2. Dalībvalstis telpiskos/laiciskos ierobežojumus ūdeņos, kas ir to suverenitātē vai jurisdikcijā, katru gadu līdz 15. jūnijam paziņo Komisijai. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta GFCM sekretariātam.
60. pants
Zinātniskā uzraudzība
Dalībvalstis katru gadu nodrošina 57. pantā minēto sugu pienācīgu zinātnisko uzraudzību.
61. pants
Atļauja ar grunts trali zvejot demersālo sugu krājumos
1. Kuģiem, kas ar grunts traļiem kā mērķsugas aktīvi zvejo 57. pantā minētās sugas, ir atļauts veikt tikai konkrētas zvejas darbības, kas norādītas derīgā zvejas atļaujā, kuru izdevušas kompetentās iestādes un kurā norādīti tehniskie nosacījumi, saskaņā ar kādiem veicamas šādas darbības. Šādi kuģi ir aprīkoti ar VMS.
2. Zvejas atļaujā, kas minēta 1. punktā, papildus Īstenošanas regulas (ES) 2017/218 I pielikumā noteiktajiem datiem iekļauj šādus datus:
a) |
GFCM reģistrācijas numurs; |
b) |
iepriekšējais vārds (ja ir); |
c) |
iepriekšējais karogs (ja ir); |
d) |
ziņas par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem (ja ir). |
3. Dalībvalstis katru gadu līdz 31. oktobrim nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuriem tās izdevušas 1. punktā minētās atļaujas. Komisija minēto sarakstu katru gadu ne vēlāk kā 30. novembrī paziņo pašas izraudzītajai struktūrai un GFCM sekretariātam.
4. Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 31. jūlijā Komisijai sniedz un Komisija katru gadu ne vēlāk kā 31. augustā nosūta GFCM sekretariātam ziņojumu agregētā formā par 1. punktā minēto kuģu veiktajām zvejas darbībām, kurā iekļauta vismaz šāda informācija:
a) |
zvejas dienu skaits; |
b) |
izmantošanas apgabals; un |
c) |
heka un sārtās dziļūdens garneles nozvejas un piezvejas. |
62. pants
Apstiprinātās izkraušanas vietas
1. Katra dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. panta 5. punktu apstiprina izkraušanas vietas, kurās var izkraut Sicīlijas šaurumā nozvejotus hekus un sārtās dziļūdens garneles. Par visām izmaiņām šajā sarakstā nekavējoties paziņo GFCM sekretariātam un Komisijai.
2. No zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī jebkādu daudzumu Sicīlijas šaurumā nozvejotu heku vai sārto dziļūdens garneļu ir aizliegts vietās, kas nav dalībvalstu apstiprinātās izkraušanas vietas.
3. Dalībvalstis norāda katrai apstiprinātajai izkraušanas vietai atļautos izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas laikus. Dalībvalstis nodrošina arī šādu darbību inspicēšanu visos izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas laikos visās apstiprinātajās izkraušanas vietās.
63. pants
Starptautiskā kopīgas inspekcijas un pārraudzības shēma
1. Dalībvalstis var veikt inspekcijas un pārraudzības pasākumus saskaņā ar starptautisku kopīgas inspekcijas un pārraudzības shēmu (“shēma”), kura aptver ārpus valstu jurisdikcijas esošos ūdeņus GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA, kā definēts I pielikumā (“inspekcijas un pārraudzības apgabals”).
2. Dalībvalstis var norīkot inspektorus un inspekcijas līdzekļus un veikt inspekcijas saskaņā ar shēmu. Komisija vai tās izraudzīta struktūra shēmas izpildei var norīkot arī Savienības inspektorus.
3. Komisija vai tās izraudzīta struktūra koordinē pārraudzības un inspekcijas darbības Savienībā un katru gadu kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var izstrādāt kopīgas resursu izmantošanas plānu, kas ļauj Savienībai izpildīt tās pienākumus saskaņā ar shēmu. Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu minēto plānu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz vajadzīgajiem cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem un laikposmiem un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros minētie resursi jāizmanto.
4. Katru gadu ne vēlāk kā 31. oktobrī visas dalībvalstis paziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai sarakstu ar to pilnvaroto inspektoru vārdiem un uzvārdiem, kuriem atļauts veikt inspekciju un pārraudzību 1. punktā minētajā apgabalā, kā arī to inspekcijai un pārraudzībai izmantoto kuģu vārdus un gaisa kuģu nosaukumus, kurus tā plāno norīkot shēmas izpildei nākamajā gadā. Komisija vai tās izraudzīta struktūra katru gadu līdz 1. decembrim vai pēc iespējas drīzāk pirms inspekcijas darbību sākšanas nosūta minēto informāciju GFCM sekretariātam.
5. Shēmas izpildei norīkotie inspektori nēsā līdzi GFCM identitātes apliecību, ko izdevusi kompetentā iestāde un kas sagatavota IV pielikumā noteiktajā formātā.
6. Kuģiem, kuri saskaņā ar shēmu veic nogādāšanas uz kuģa un inspekcijas pienākumus, ir īpašs karogs vai vimpelis, kas aprakstīts V pielikumā.
7. Katra dalībvalsts nodrošina, ka ikviena inspekcijas platforma, kam ir tiesības uz tās karogu un kas darbojas 1. punktā minētajā apgabalā, ja vien iespējams, katru dienu uztur drošus sakarus ar visām citām inspekcijas platformām, kas darbojas minētajā apgabalā, nolūkā apmainīties ar darbību koordinēšanai vajadzīgo informāciju.
8. Katra dalībvalsts, kas veic inspekciju vai pārraudzību 1. punktā minētajā apgabalā, katrai inspekcijas platformai tūlīt pēc tās ieiešanas apgabalā iesniedz sarakstu, kurā uzskaitīti novērošanas gadījumi, kas konstatēti saskaņā ar VII pielikumu, inspektoru nogādāšanas uz kuģa un inspekcijas, ko tā veikusi iepriekšējā 10 dienu periodā, un norādīti datumi, koordinātas un visa cita attiecīgā informācija.
64. pants
Inspekciju veikšana
1. Shēmas izpildei norīkotie inspektori:
a) |
pirms uzkāpšanas uz kuģa paziņo zvejas kuģim inspekcijas kuģa vārdu; |
b) |
uz inspekcijas kuģa un inspektoru nogādājošā kuģa izkar V pielikumā aprakstīto vimpeli; |
c) |
ierobežo katras inspekcijas grupas lielumu līdz ne vairāk kā trim inspektoriem. |
2. Tūlīt pēc uzkāpšanas uz kuģa inspektors zvejas kuģa kapteinim uzrāda IV pielikumā aprakstīto identitātes apliecību. Inspekcijas veic vienā no GFCM oficiālajām valodām un, ja iespējams, valodā, kuru pārvalda zvejas kuģa kapteinis.
3. Inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu VI pielikumā noteiktajā formātā.
4. Inspektori paraksta ziņojumu, klātesot kuģa kapteinim, kuram ir tiesības pievienot ziņojumam piezīmes, ko viņš uzskata par piemērotām un kas viņam arī jāparaksta.
5. Ziņojuma eksemplārus nodod kuģa kapteinim un inspicējošās puses iestādēm, kuras tos nosūta inspicētā kuģa karoga valsts iestādēm un Komisijai un/vai tās izraudzītajai struktūrai. Komisija ziņojuma kopiju nosūta GFCM sekretariātam.
6. Inspekcijas grupas lielumu un inspekcijas ilgumu nosaka inspekcijas kuģa komandieris, kurš ņem vērā visus attiecīgos apstākļus.
65. pants
Pārkāpumi
1. Šā panta piemērošanas nolūkā par pārkāpumiem uzskata šādas darbības:
a) |
Regulas (EK) Nr. 1005/2008 3. panta 1. punkta a), b), c), e), f), g) un h) apakšpunktā minētās darbības; |
b) |
satelītnovērošanas sistēmas darbības traucēšanu; un |
c) |
darbošanos bez VMS. |
2. Ikvienā gadījumā, kad inspektori, uzkāpdami uz zvejas kuģa un inspicēdami to, atklāj pārkāpumu, inspekcijas kuģa karoga dalībvalsts iestādes par to tūlīt paziņo Komisijai vai tās izraudzītajai struktūrai, kas par to paziņo inspicētā zvejas kuģa karoga valstij gan tieši, gan ar GFCM sekretariāta starpniecību. Viņi informē arī ikvienu zvejas kuģa karoga valsts inspekcijas kuģi, par kuru zināms, ka tas ir tuvumā.
3. Kuģa karoga dalībvalsts nodrošina to, ka pēc inspekcijas, kurā konstatēts pārkāpums, attiecīgais zvejas kuģis pārtrauc visas zvejas darbības. Karoga dalībvalsts pieprasa zvejas kuģim 72 stundu laikā doties uz tās apstiprinātu izkraušanas vietu, kurā tiek uzsākta izmeklēšana.
4. Gadījumā, ja inspekcijas laikā ir atklāts pārkāpums, karoga dalībvalsts veiktās darbības un turpmākus pasākumus paziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai. Komisija vai tās izraudzītā struktūra nosūta informāciju par darbībām un turpmākiem pasākumiem GFCM sekretariātam.
5. Uz 64. panta 3. punktā minētajiem inspekcijas ziņojumiem un paziņojumiem, kas izriet no inspektoru veiktām dokumentu inspekcijām, dalībvalstu iestādes reaģē tāpat, kā tās reaģētu uz savas valsts inspektoru ziņojumiem un paziņojumiem.
66. pants
Darbības joma
Šo iedaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās, izmantojot traļus ar traļu durvīm, rāmja traļus, grunts pāra traļus un dvīņu traļus ar traļu durvīm, kā mērķsugas zvejo demersālās sugas, tai skaitā heku (Merluccius merluccius), Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), parasto jūrasmēli (Solea solea), sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) un sarkansvītraino jūrasbarbi (Mullus barbatus), I pielikumā noteiktajā 17. un 18. ĢAA.
67. pants
Telpiskie un laiciskie aizliegumi
1. Dalībvalstis:
a) |
katru gadu piekrastes zonā neatkarīgi no dziļuma līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta vai – kuģiem, kuriem zvejot tālāk par sešām jūras jūdzēm nav atļauts, – līdz četru jūras jūdžu attālumā no krasta aizliedz zvejot ar velkamiem zvejas rīkiem, ar kuriem veic demersālo krājumu specializēto zveju, vismaz astoņas nedēļas ilgā nepārtrauktā periodā; vai |
b) |
katru gadu nosaka zvejas aizliegumu, kas ilgst vismaz 30 secīgas dienas, aptver vismaz 20 % teritoriālo ūdeņu un attiecas uz zvejas darbībām, kurās izmanto traļus ar traļu durvīm, rāmja traļus, grunts pāra traļus un dvīņu traļus ar traļu durvīm, neatkarīgi no kuģu lielākā garuma, un kas ir spēkā apgabalos un periodos, kurus dalībvalstis atzinušas par svarīgiem demersālo sugu krājumu mazuļu aizsardzībai, un ņem vērā migrācijas ceļus un mazuļu izplatības telpiskos modeļus. |
2. Dalībvalstis katru gadu līdz 15. jūnijam paziņo Komisijai 1. punktā minētos telpiskos ierobežojumus, kas noteikti to jurisdikcijā esošajos ūdeņos un ko tās piemēro, lai aizsargātu 66. pantā minēto demersālo sugu nārstošanas un mazuļu uzturēšanās apgabalus.
3. Komisija saskaņā ar 2. punktu saņemto informāciju katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta GFCM sekretariātam.
68. pants
Zvejniecības pārvaldības pasākumi vai nacionālie pārvaldības plāni
1. Lai saskaņā ar vispārējiem mērķiem, kas izklāstīti daudzgadu pārvaldības plānā par ilgtspējīgām demersālajām zvejniecībām Adrijas jūrā (17. un 18. ĢAA), uzturētu demersālo sugu, jo īpaši heka, Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, sārtās dziļūdens garneles un sarkansvītrainās jūrasbarbes, krājumu saglabāšanas atbilstīgu līmeni, dalībvalstis pieņem zvejniecības pārvaldības pasākumus vai nacionālos pārvaldības plānus, kas ietilpst šīs iedaļas darbības jomā.
2. Ja 1. punktā minētie pasākumi tiek mainīti, dalībvalstis par to nekavējoties paziņo Komisijai, un Komisija līdz nākamā gada 31. janvārim šādas izmaiņas paziņo GFCM sekretariātam.
69. pants
Flotes pārvaldības pasākumi
1. Dalībvalstis nodrošina, ka to flotu kopējā aktīvās flotes kapacitāte, kuras darbojas šīs iedaļas darbības jomā, gan Savienībā, gan GFCM reģistros ierakstītās bruto tilpības (GT) un/vai reģistrētās bruto tilpības (GRT), dzinēja jaudas (kW) un kuģu skaita izteiksmē nepārsniedz flotes kapacitāti demersālajās zvejniecībās 2015. gadā vai tās vidējo rādītāju 2015.–2017. gadā.
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro valstu flotēm, kas darbojas ar traļiem ar traļu durvīm un 1. punktā minētajā atsauces periodā zvejo mazāk nekā 1 000 dienu. Minēto flotu zvejas kapacitāte netiek palielināta vairāk kā par 50 % salīdzinājumā ar minēto atsauces periodu.
70. pants
Zvejas atļaujas
1. Dalībvalstis izveido sarakstu ar kuģiem, kas kuģo ar to karogu un kam atļauts zvejot 66. pantā minētās sugas.
2. Dalībvalstis katru gadu līdz 10. janvārim paziņo Komisijai to atļauju saņēmušo kuģu sarakstu, kas kuģo ar to karogu un aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā. Minētajā sarakstā par katru kuģi iekļauj VIII pielikumā minēto informāciju. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 31. janvārim nosūta GFCM sekretariātam.
3. Kuģiem, kas darbojas šīs iedaļas darbības jomā, ir atļauts veikt tikai konkrētas zvejas darbības, uz kurām attiecas derīga zvejas atļauja, ko izdevušas kompetentās iestādes. Atļauju saņēmušie kuģi, kuru LOA pārsniedz 12 metrus, no 2021. gada 1. janvāra ir aprīkoti ar VMS un no 2022. gada 1. janvāra – ar elektronisku zvejas žurnālu.
4. Katra dalībvalsts nodrošina, ka tiek izveidoti piemēroti mehānismi katra zvejas kuģa ierakstīšanai valsts flotes reģistrā, kuģa nozvejas un zvejas piepūles ierakstīšanai zvejas žurnālā, kā arī zvejas kuģu darbību un izkrāvumu uzraudzīšanai ar nozvejas un zvejas piepūles paraugošanas uzskaitēm saskaņā ar Savienības vai valsts noteikumiem.
5. Sākot ar 2021. gada 1. janvāri, lai vāktu zvejas piepūles datus turpmākā zvejas piepūles režīma izveidošanas vajadzībām, dalībvalstis katru gadu līdz 10. jūnijam paziņo Komisijai iepriekšējā gada datus par kW × zvejas dienas un datus par zvejas dienām sadalījumā pa zvejas rīkiem un kuģa LOA, turklāt datus par kuģa garumu klasēm norāda atsevišķi, kā prasīts XIII pielikumā. Komisija minētos datus katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta GFCM sekretariātam.
71. pants
Konkrēti pasākumi, kas vērsti pret NNN zvejas darbībām
1. Tādu atļauju saņēmušo zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi, kuri aktīvi zvejo Adrijas jūrā, deklarē visu nozveju un piezveju no 66. pantā minētajiem krājumiem. No 2022. gada 1. janvāra uz kuģiem, kuru LOA pārsniedz 12 metrus, attiecas pienākums nozveju deklarēt elektroniski neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara.
2. Dalībvalstis apstiprina izkraušanas vietas, kurās izkraušanu veic kuģi, kuri aktīvi zvejo 66. pantā minētās sugas. Attiecībā uz katru apstiprināto izkraušanas vietu dalībvalstis norāda atļautos izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas laikus un vietas. Pamatojoties uz riska analīzi, dalībvalstis nodrošina arī šādu darbību inspicēšanu izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas laikos visās apstiprinātajās izkraušanas vietās.
3. No zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī jebkādu daudzumu nozveju, kuras ietilpst šīs iedaļas darbības jomā un kuras gūtas, izmantojot traļus ar traļu durvīm, rāmja traļus, grunts pāra traļus un dvīņu traļus ar traļu durvīm, ir aizliegts vietās, kas nav izkraušanas vietas, ko dalībvalstis apstiprinājušas saskaņā ar 2. punktu.
4. Visas izmaiņas sarakstā ar apstiprinātajām izkraušanas vietām, kurās ir atļauti izkrāvumi no krājumiem, kā minēts 2. punktā, dalībvalstis katru gadu līdz 15. novembrim paziņo Komisijai. Komisija katru gadu līdz 30. novembrim nosūta minētās izmaiņas GFCM sekretariātam.
72. pants
Ziņošana par nozvejām
1. Atļauju saņēmušie traleri, kas zvejo šīs iedaļas darbības jomā, ir aprīkoti ar piemērotu ģeopozicionēšanas sistēmu. Atļauju saņēmušie traleri, kuru LOA ir lielāks par 12 metriem, ir aprīkoti ar VMS. Dalībvalstis paziņo Komisijai ģeopozicionēšanas sistēmu, kāda izvēlēta attiecībā uz atļauju saņēmušajiem traleriem, kuru LOA ir mazāks par 12 metriem.
2. Zvejas žurnālā reģistrē visas 66. pantā uzskaitīto mērķsugu nozvejas neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara, kā arī nemērķa sugu nozvejas, kas pārsniedz 50 kg.
V NODAĻA
Mazo pelaģisko sugu zvejniecība
73. pants
Darbības joma
Šo iedaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās kā mērķsugas tiek zvejoti mazo pelaģisko sugu krājumi, tai skaitā sardīne (Sardina pilchardus) un anšovs (Engraulis encrasicolus) I pielikumā noteiktajā 17. un 18. ĢAA.
74. pants
Zvejas kapacitātes pārvaldība
1. Šā panta mērķiem atsauces zvejas kapacitāti mazo pelaģisko sugu krājumiem nosaka, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu zvejas kuģu sarakstiem. Minētajos sarakstos ir norādīti visi zvejas kuģi, kuri ir aprīkoti ar traļiem, riņķvadiem vai cita veida vadiem – apņemošajiem vadiem bez savilcējtroses un kuri 2014. gadā aktīvi zvejoja šīs iedaļas darbības jomā.
2. Ar traļiem un riņķvadiem aprīkotus zvejas kuģus neatkarīgi no attiecīgā kuģa LOA klasificē kā tādus, kuri ir aktīvi iesaistīti mazo pelaģisko sugu krājumu zvejā, ja sardīnes un anšova dzīvsvars veido vismaz 50 % nozvejas.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka ar traļiem vai riņķvadiem aprīkotiem zvejas kuģiem, kas aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, kopējā flotes kapacitāte atbilstoši valstu flotes reģistra un CFR datiem nekad nepārsniedz XII pielikuma B tabulā noteikto atsauces zvejas kapacitāti.
4. Šā panta 3. punktu nepiemēro valstu flotēm, kurās ir mazāk par desmit ar riņķvadu zvejojošu kuģu vai pelaģisko traleru, kuri aktīvi zvejo mazo pelaģisko sugu krājumos. Šādos gadījumos aktīvo flotu kapacitāti drīkst palielināt ne vairāk kā par 50 % kuģu skaita ziņā un GT un kW izteiksmē.
5. Dalībvalstis nodrošina, ka zvejas kuģi, kas ir aprīkoti ar traļiem un riņķvadiem mazo pelaģisko sugu krājumu zvejai, kā minēts 2. punktā, darbojas ne vairāk kā 20 zvejas dienu mēnesī un ne vairāk kā 180 zvejas dienu gadā.
6. Nevienam zvejas kuģim, kas nav iekļauts šā panta 1. punktā minētajā atļauju saņēmušo zvejas kuģu sarakstā, nedrīkst piešķirt atļauju zvejot vai, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, paturēt uz kuģa vai izkraut nozveju, kurā vairāk nekā 20 % ir anšovi vai sardīnes vai anšovi un sardīnes kopā, ja zvejas kuģis veic zvejas reisu 17. un/vai 18. ĢAA.
7. Dalībvalstis paziņo Komisijai 1. punktā minētā atļauju saņēmušo zvejas kuģu saraksta papildinājumus, svītrojumus vai izmaiņas, tiklīdz šādi papildinājumi, svītrojumi vai izmaiņas ir radušās. Minētās izmaiņas neskar 1. punktā minēto atsauces zvejas kapacitāti. Komisija katru gadu līdz 31. janvārim nosūta minēto informāciju GFCM sekretariātam.
75. pants
Mazo pelaģisko sugu krājumu zvejniecību kontrole, uzraudzība un pārraudzība Adrijas jūrā
1. Katru gadu līdz 1. oktobrim dalībvalstis paziņo Komisijai to plānus un programmas, kas ir paredzētas, lai nodrošinātu atbilstību 74. pantam, veicot atbilstošu uzraudzību un ziņošanu, jo īpaši par mēneša nozvejām un izmantoto zvejas piepūli.
2. Komisija katru gadu līdz 30. oktobrim nosūta 1. punktā minēto informāciju GFCM sekretariātam.
VI NODAĻA
Sarkanspuru pagele
76. pants
Darbības joma
Šo nodaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās ar āķu jedām un rokas āķu rindām kā mērķsugu zvejo sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo) I pielikumā noteiktajā 1., 2. un 3. ĢAA, Alvoranas jūrā.
77. pants
Tehniskie pasākumi un saglabāšanas pasākumi
Tiecoties novērst nelabvēlīgu ietekmi uz jūras gultni, sarkanspuru pageles zvejniecībā iesaistītās dalībvalstis drīkst izmēģināt un pieņemt alternatīvus zvejas rīkus vai zvejas rīku vai materiālu radītā ietekmējuma mazināšanas pasākumus.
78. pants
Flotes pārvaldības pasākumi
1. Dalībvalstis izveido reģistru ar zvejas kuģiem, kuriem atļauts darboties ar āķu jedām un rokas āķu rindām un uz kuriem atļauts pārvadāt vai no kuriem atļauts izkraut sarkanspuru pageles daudzumus. Minēto reģistru uztur un atjaunina.
2. Zvejas kuģiem, kas kā mērķsugu zvejo sarkanspuru pageli, nozvejot vai paturēt uz kuģa sarkanspuru pageli ir atļauts tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, kuru izdevušas kompetentās iestādes. Atļaujā ir iekļauti VIII pielikumā norādītie dati.
3. Dalībvalstis:
a) |
katru gadu līdz 31. janvārim paziņo Komisijai to darbojošos kuģu sarakstu, kam par kārtējo vai nākamo gadu vai gadiem ir izsniegta zvejas atļauja; Komisija katru gadu līdz februāra beigām šo sarakstu paziņo GFCM sekretariātam. Sarakstā ir iekļauti VIII pielikumā norādītie dati; |
b) |
katru gadu līdz 30. novembrim Komisijai un GFCM sekretariātam sniedz ziņojumu par 1. punktā minēto kuģu veiktajām zvejas darbībām, kurš sagatavots agregētā formā un satur vismaz šādu informāciju:
|
4. Visi kuģi, kuru LOA pārsniedz 12 metrus un kuriem ir atļauts kā mērķsugu zvejot sarkanspuru pageli, ir aprīkoti ar VMS vai jebkādu citu ģeolokalizācijas sistēmu, kas dod kontroles iestādēm iespēju jebkurā brīdī visā zvejas reisa laikā izsekot to darbības.
79. pants
Kontroles un izpildes panākšanas pasākumi
1. Dalībvalstis apstiprina izkraušanas vietas, kurās ir atļauts izkraut sarkanspuru pageli, un visus minētā saraksta atjauninājumus tūlīt paziņo Komisijai. Komisija minēto sarakstu nosūta GFCM sekretariātam. Sarkanspuru pageles izkraušana notiek tikai apstiprinātajās izkraušanas vietās.
2. Pirms ieiešanas jebkurā ostā, izņemot mazapjoma zvejas kuģus, un vismaz četras stundas pirms paredzamā ierašanās laika zvejnieki vai viņu pārstāvis paziņo attiecīgajām iestādēm šādu informāciju:
a) |
paredzamais ierašanās laiks; |
b) |
zvejas kuģa ārējās identifikācijas numurs un vārds; un |
c) |
aplēstais dzīvsvars, kas paturēts uz kuģa. |
3. Ja zvejas vietas atrodas mazāk nekā četru stundu attālumā no ierašanās ostas, zvejnieki vai viņu pārstāvji 2. punktā minēto informāciju drīkst iesniegt ne vēlāk kā vienu stundu pirms paredzamā ierašanās laika.
4. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantu, tādu atļauju saņēmušo zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi, kuri aktīvi zvejo šīs iedaļas darbības jomā, ziņo visas dienas nozvejas neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara un reģistrē vai aplēš attiecīgās sugas nozvejas.
5. Katra dalībvalsts izveido programmu, kas pamatota ar riska analīzi un paredzēta tam, lai verificētu izkrāvumus un validētu zvejas žurnālus.
6. Citā kuģī pārkraušanas operācijas veikt jūrā ir aizliegts.
80. pants
Zinātniskā uzraudzība
Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis un Komisija nosūtījušas GFCM sekretariātam, ZPK sniedz atjauninātu informāciju un ieteikumus vismaz par:
1) |
zvejas rīka parametriem, cita starpā nostiprināto tīklu parametriem un rokas āķu rindās un āķu jedās izmantoto āķu skaitu, veidu un lielumu; |
2) |
īstenoto zvejas piepūli un komerciālo zvejas flotu nozvejas apjomiem; atpūtas zvejā gūto nozveju aplēsēm; |
3) |
saglabāšanas un pārvaldības references rādītājiem nolūkā nodrošināt zvejniecību ilgtspēju saskaņā ar mērķi panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un zemu krājuma izsīkšanas risku; |
4) |
sociālekonomisko ietekmi, kādu radītu alternatīvi pārvaldības scenāriji, cita starpā ielaides/izlaides kontrole un/vai tehniskie pasākumi, uz ko norādījusi GFCM un/vai līgumslēdzējas puses; |
5) |
iespējamajiem telpiskajiem vai laiciskajiem zvejas aizliegumiem ar mērķi nodrošināt krājuma un to izmantojošo zvejniecību ilgtspēju; |
6) |
atpūtas zvejas iespējamo ietekmi uz sarkanspuru pageles krājuma(-u) saglabāšanās stāvokli. |
VII NODAĻA
Lielā korifēna
81. pants
Darbības joma
Šo nodaļu piemēro komerciālās zvejas darbībām, kurās, izmantojot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), kā mērķsugu zvejo lielo korifēnu (Coryphaena hippurus) visos Vidusjūras ūdeņos (1. līdz 27. ĢAA).
82. pants
Aizlieguma sezona
1. Lielo korifēnu (Coryphaena hippurus) zveja, kurā izmanto ZPI, ir aizliegta ik gadu no 1. janvāra līdz 14. augustam.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja dalībvalsts var pierādīt, ka sliktu laika apstākļu dēļ zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu, nevarēja izmantot iedalītās zvejas dienas, minētā dalībvalsts dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto ZPI, var pārnest līdz nākamā gada 31. janvārim. Tādā gadījumā dalībvalstis līdz gada beigām iesniedz Komisijai pieteikumu par pārnesamo dienu skaitu.
3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro arī Regulas (EK) Nr. 1967/2006 26. panta 1. punktā norādītajā pārvaldības zonā.
4. Šā panta 2. punktā minētajā pieteikumā iekļauj šādas ziņas:
a) |
ziņojumu, kurā izklāstīta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija; |
b) |
kuģa vārdu un tā CFR numuru. |
5. Komisija pieņem lēmumu par 2. punktā minētajiem pieteikumiem 6 nedēļu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas un par šo lēmumu rakstiski informē attiecīgo dalībvalsti.
6. Komisija informē GFCM sekretariātu par lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši 5. punktam. Katru gadu līdz 1. novembrim (neieskaitot) dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu par iepriekšējā gadā zaudēto dienu pārnešanu, kā minēts 2. punktā.
7. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz to, kādā formātā un veidā jānosūta 4. punktā minētais pieteikums un 6. punktā minētais ziņojums par šādu pārnešanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 138. panta 2. punktā.
83. pants
Pārvaldības pārejas pasākumi
Dalībvalstis, kas apsver iespēju sākt kā mērķsugu zvejot lielo korifēnu, izmantojot ZPI, tūlīt pēc valsts pasākumu pieņemšanas iesniedz tos Komisijai, un Komisija minētos pasākumus nekavējoties nosūta GFCM sekretariātam.
84. pants
Pārvaldības pasākumu zinātniskā uzraudzība, pielāgošana un pārskatīšana
1. Dalībvalstis uzrauga to ZPI bioloģisko un vidisko ietekmi, kuras izmanto kuģi, kas kuģo ar to karogu un zvejo lielo korifēnu.
2. Lai ZPK būtu vieglāk sniegt ieteikumu par šajā nodaļā paredzēto pasākumu pārskatīšanu, dalībvalstis vāc esošos relevantos datus, tai skaitā pētniecisko uzskaišu datus, lai palīdzētu ZPK apkopot datus.
85. pants
Nacionālie pārvaldības pasākumi
Dalībvalstis, kuras, izmantojot ZPI, kā mērķsugu zvejo lielo korifēnu un kurās nav nacionālu pārvaldības pasākumu, pieņem nacionālus pārvaldības pasākumus, kuros ietilpst vismaz tādu pasākumu kopums, kas satur IX pielikumā uzskaitītos elementus.
86. pants
Zvejas atļaujas
1. Zvejas kuģiem, kam atļauts iesaistīties lielo korifēnu zvejā, piešķir zvejas atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu, un tos iekļauj sarakstā, kurā norāda kuģa vārdu un CFR numuru un kuru attiecīgā dalībvalsts katru gadu līdz 30. jūnijam sniedz Komisijai. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 31. jūlijam paziņo GFCM sekretariātam.
2. Kuģiem, kuru LOA nepārsniedz 10 metrus, ir vajadzīga zvejas atļauja. Šī prasība attiecas arī uz Regulas (EK) Nr. 1967/2006 26. panta 1. punktā minēto pārvaldības zonu.
87. pants
Ziņošana par zvejas darbībām ar ZPI
1. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004 (18), dalībvalstis izveido piemērotu sistēmu nozvejas un zvejas piepūles datu vākšanai un apstrādei.
2. Dalībvalstis katru gadu līdz 15. janvārim paziņo Komisijai zvejniecībā iesaistīto kuģu skaitu, kā arī lielo korifēnu kopējos izkrāvumus un pārkrāvumus citā kuģī, ko iepriekšējā gadā veikuši zvejas kuģi, kuri kuģo ar šo valstu karogu, katrā GFCM nolīguma apgabala ĢAA, kas noteikts I pielikumā.
3. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz to, kādā formātā un veidā jānosūta ziņojums. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 138. panta 2. punktā.
4. No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija nosūta GFCM sekretariātam.
5. To atļauju saņēmušo zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi, kuri zvejo lielo korifēnu šīs iedaļas darbības jomā, reģistrē zvejas darbības ar ZPI.
88. pants
ZPI uzbūve, atrašanās vieta, apkope un aizstāšana
1. Ja ZPI virsūdens konstrukcija ir pārklāta ar materiālu, dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgais materiāls tiek noņemts vai ka konstrukcija ir pārklāta tikai ar tādu materiālu, kas rada minimālu risku, ka tajā var iepīties nemērķa sugas, īpaši jutīgas sugas, vai ka tas var ietekmēt citus kuģus.
2. ZPI zemūdens komponenti sastāv tikai no materiāliem, kuros nemērķa sugas nevar iepīties.
3. ZPI konstruēšanā priekšroka tiek dota bionoārdāmiem materiāliem.
4. ZPI ir droši novietotas to izvietošanas vietā. ZPI konstrukcijā ietilpst atbilstošs skaits atsvaru, kas izvietoti visā virves garumā, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja ZPI peldošā daļa atdalās un dreifē, virve nogrimst jūras dibenā.
5. To zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi, kas zvejo lielo korifēnu, nodrošina, ka ZPI tiek regulāri apkoptas, vajadzības gadījumā aizstātas un, kad netiek izmantotas, tiek izceltas. Aizstājošās ZPI tips, konstrukcija, uzbūve, materiāli un identifikācija ir tāda pati kā aizstājamajai ZPI. Noenkurotas ZPI gadījumā aizstājošajai ZPI jāatrodas tajā pašā vietā kā aizstājamajai ZPI.
6. Ja ZPI tiek nozaudēta vai to izcelt nav iespējams, zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi reģistrē pēdējo zināmo pozīciju un datumu. Zvejas kuģi, kas zvejo lielo korifēnu, vāc datus un ziņo par nozaudētās ZPI pēdējo reģistrēto pozīciju, kā arī datumu, kad pēdējā pozīcija reģistrēta, identifikācijas numuru un jebkādu informāciju, kas ļauj identificēt ZPI īpašnieku.
7. Dalībvalstis pieņem visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu novecojušu un neizmantotu ZPI izcelšanu.
8. Kuģim, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, ir aizliegts zvejot zivis, kas pievilinātas ar ZPI, kuru nav ievietojis attiecīgais kuģis.
89. pants
ZPI identifikācija un marķēšana
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 8. pantu, to zvejas kuģu zvejnieki vai kapteiņi, kas zvejo lielo korifēnu, nodrošina, ka katra ZPI ir marķēta tā, lai to varētu viegli identificēt.
2. Katra ZPI no ārpuses ir marķēta ar tā zvejas kuģa vai kuģu reģistrācijas numuru, kas to izmanto. Šāds marķējums ir redzams bez signālbākas nomontēšanas, jūras ūdens necaurlaidīgs un salasāms visā signālbākas darbmūža laikā. Redzamības attālumam jābūt pēc iespējas mazākam.
VIII NODAĻA
Akmeņplekste
90. pants
Darbības joma
Šo nodaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās kā mērķsugu zvejo akmeņpleksti (Scophthalmus maximus) I pielikumā noteiktajā 29. ĢAA.
91. pants
Pasākumi ar mērķi aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju akmeņplekstes zvejniecībās
1. Katru gadu līdz 20. janvārim katra dalībvalsts, izmantojot ierasto datu apstrādes atbalstu, nosūta Komisijai atjauninātu sarakstu ar kuģiem, kuri izmanto grunts žaunu tīklus un kuriem atļauts zvejot akmeņpleksti Melnajā jūrā (29. ĢAA, kas noteikts I pielikumā). Komisija katru gadu līdz 31. janvārim nosūta minēto sarakstu GFCM sekretariātam.
2. Sarakstā, kas minēts 1. punktā, papildus Īstenošanas regulas (ES) 2017/218 I pielikumā noteiktajiem datiem iekļauj šādus datus:
a) |
GFCM reģistrācijas numurs; |
b) |
iepriekšējais vārds (ja ir); |
c) |
iepriekšējais karogs (ja ir); |
d) |
ziņas par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem (ja ir); |
e) |
galvenās mērķsugas; |
f) |
galvenais zvejas rīks, ko izmanto akmeņplekstes zvejā, flotes segments un darbības vienība, kas definēta III pielikuma C iedaļā iekļautajā 1. uzdevuma statistikas datu matricā; |
g) |
periods, kurā atļauts zvejot ar žaunu tīklu vai jebkādiem citiem zvejas rīkiem, ar ko iespējams nozvejot akmeņplekstes (ja šāda atļauja ir). |
3. Pēc GFCM pieprasījuma dalībvalstis sniedz informāciju par zvejas kuģiem, kam atļauts iesaistīties zvejas darbībā konkrētā periodā. Konkrēti, dalībvalstis paziņo attiecīgo zvejas kuģu vārdus, to ārējās identifikācijas numuru un zvejas iespējas, kas iedalītas katram no tiem.
4. Nemarķētus pamestus žaunu tīklus, kas izmantoti akmeņplekstes zvejniecībās un atrasti jūrā, savāc piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes. Pēc tam šie tīkli tiek izņemti līdz brīdim, kad ir pienācīgi identificēts to īpašnieks, vai iznīcināti, ja to īpašnieku identificēt nav iespējams.
5. Katra attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. panta 5. punktu apstiprina izkraušanas vietas, kurās izkrauj un pārkrauj citā kuģī Melnajā jūrā nozvejotas akmeņplekstes. Šādu apstiprināto izkraušanas vietu sarakstu katru gadu ne vēlāk kā 30. novembrī paziņo GFCM sekretariātam un Komisijai.
6. No zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī jebkādu daudzumu Melnajā jūrā nozvejotu akmeņplekstu ir aizliegts ikvienā citā vietā, kas nav 5. punktā minētās apstiprinātās izkraušanas vietas.
92. pants
Valsts uzraudzības, kontroles un pārraudzības plāni akmeņplekstu zvejniecībām
1. Lai īstenotu 91. panta noteikumus, cita starpā nodrošinot pienācīgu un pareizu ikmēneša nozvejas un/vai zvejas piepūles uzraudzību un reģistrēšanu, dalībvalstis izveido valsts uzraudzības, kontroles un pārraudzības plānus (“valsts plāni”).
2. Valsts plānos ir iekļauti šādi elementi:
a) |
skaidri definēti kontroles līdzekļi un apraksts par cilvēkresursiem un tehniskajiem un finansiālajiem līdzekļiem, kas pieejami tieši valsts plānu īstenošanai; |
b) |
skaidri definēta inspekcijas stratēģija (cita starpā inspekcijas protokoli), kas vērsta uz zvejas kuģiem, kuri varētu nozvejot akmeņpleksti un saistītās sugas; |
c) |
tirgu un transporta kontroles rīcības plāni; |
d) |
definēti inspekcijas uzdevumi un procedūras, cita starpā paraugu ņemšanas stratēģija, ko izmanto, lai verificētu nozveju svēršanu pirmās pārdošanas laikā, un paraugu ņemšanas stratēģija, ko piemēro kuģiem, uz kuriem neattiecas noteikumi par zvejas žurnālu/izkraušanas deklarāciju; |
e) |
inspektoriem, ražotāju organizācijām un zvejniekiem adresētas skaidrojošas norādes par noteikumu kopumu, kas ieviests zvejniecībām, kurās iespējams nozvejot akmeņplekstes, cita starpā par šādiem aspektiem:
|
f) |
valstu inspektoru apmācība II pielikumā minēto uzdevumu veikšanai. |
3. Dalībvalstis katru gadu līdz 20. janvārim Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai paziņo valsts plānus. Komisija vai tās izraudzītā struktūra katru gadu līdz 31. janvārim minētos plānus nosūta GFCM sekretariātam.
93. pants
Akmeņplekstes zvejniecību zinātniskā uzraudzība
Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 30. novembrī paziņo ZPK un Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas noderētu akmeņplekstes zvejniecību zinātniskajai uzraudzībai Melnajā jūrā.
94. pants
Aizlieguma periods akmeņplekstes nārsta sezonā
1. Katru gadu laikā no aprīļa līdz jūnijam katra dalībvalsts, pamatojoties uz par Melnās jūras jautājumiem atbildīgās GFCM darba grupas (“WGBS”) sniegtajiem zinātniskajiem ieteikumiem, akmeņplekstes nārsta sezonā nosaka vismaz divus mēnešus ilgu aizlieguma periodu.
2. Šā panta 1. punktā minēto zvejas aizlieguma periodu var grozīt, pamatojoties uz WGBS sniegtajiem zinātniskajiem ieteikumiem.
3. Dalībvalstis var noteikt papildu telpiskus vai laiciskus ierobežojumus, kuros zvejas darbības var tikt aizliegtas vai ierobežotas tādēļ, lai aizsargātu akmeņplekstes mazuļu baru uzturēšanās apgabalus.
IX NODAĻA
Dzelkņu haizivs
95. pants
Darbības joma
Šo nodaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās kā mērķsugu zvejo dzelkņu haizivi (Squalus acanthias) I pielikumā noteiktajā 29. ĢAA.
96. pants
Dzelkņu haizivs minimālais saglabāšanas references izmērs
Melnajā jūrā nozvejotus dzelkņu haizivs īpatņus, kas ir mazāki par 90 cm, nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, neuzglabā, nepārdod, neizstāda un nepiedāvā pārdošanai. Ja šādi dzelkņu haizivs īpatņi tiek nozvejoti netīši, tos pēc iespējas ātri atlaiž jūrā nesavainotus un dzīvus. Zvejas kuģu kapteiņi dzelkņu haizivs nejaušas nozvejas, atlaišanas un/vai izmešanas gadījumus reģistrē zvejas žurnālā. Dalībvalstis minēto informāciju paziņo GFCM un Komisijai, sniedzot ikgadējos ziņojumus ZPK un izmantojot GFCM datu vākšanas sistēmu.
III SADAĻA
KOPĪGI NOTEIKUMI
I NODAĻA
Tehniskie pasākumi un saglabāšanas pasākumi
97. pants
Darbības joma
Šo apakšiedaļu piemēro visām zvejas darbībām, kurās kā mērķsugas zvejo visas plātņžaunzivju sugas, kā arī haizivju un raju sugas, kas iekļautas Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā (19) II un III pielikumā, visos šīs Regulas I pielikumā noteiktajos ĢAA.
98. pants
Aizsargājamo sugu plātņžaunzivis
1. Dalībvalstis nodrošina Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā II pielikumā uzskaitīto plātņžaunzivju sugu augsta līmeņa aizsardzību pret zvejas darbībām.
2. To sugu plātņžaunzivis, kas iekļautas Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā II pielikumā, nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, nenodod, neglabā, nepārdod, neizstāda vai nepiedāvā pārdošanai.
3. Ja vien iespējams, zvejas kuģi, kas nejauši ir nozvejojuši to sugu plātņžaunzivis, kuras norādītas Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā II pielikumā, nekavējoties tās atbrīvo neievainotas un dzīvas.
99. pants
Haizivju identifikācija
1. Neskarot 98. pantu, haizivju galvas atdalīšana un ādas novilkšana uz kuģa un pirms izkraušanas ir aizliegta. Haizivis bez galvas un bez ādas netirgo pirmreizējās pārdošanas tirgos pēc izkraušanas.
2. Neskarot 98. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka haizivis tiek paturētas uz kuģa, pārkrautas citā kuģī, izkrautas un tirgotas pirmajā pārdošanā tādā veidā, ka sugas ir atpazīstamas un identificējamas, un ka minēto sugu īpatņu nozveju, nejaušu nozveju un, attiecīgā gadījumā, atbrīvošanu var uzraudzīt un reģistrēt.
100. pants
Ziņošanas pienākumi
Dalībvalstis katru gadu līdz 15. martam paziņo Komisijai kārtību, kādā attiecībā uz aizliegumu veikt zvejas darbības ar traļiem tiek piemērotas atkāpes no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta un šīs regulas 120. panta, ievērojot nosacījumus, kas atļauj minētās atkāpes un kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 10. punktā un šīs regulas 120. pantā. Komisija minēto kārtību katru gadu līdz 31. martam paziņo GFCM sekretariātam. Šādā paziņojumā iekļauj:
1) |
sarakstu ar kuģiem, kam atļauts zvejot ar trali, un šo kuģu parametrus; |
2) |
attiecīgās zonas, kas identificētas ar ģeogrāfiskajām koordinātām gan uz sauszemes, gan jūrā un ar GFCM statistiskajiem taisnstūriem; |
3) |
pasākumus, kas veikti, lai uzraudzītu un mazinātu ietekmi uz jūras vidi. Par jebkādām pirmajā daļā minētās kārtības izmaiņām pēc iespējas drīz paziņo Komisijai, kas minēto informāciju nosūta GFCM sekretariātam. |
2. apakšiedaļa
Konkrētu jūras organismu nejaušas nozvejas
101. pants
Darbības joma
Šo apakšiedaļu piemēro, neskarot jebkādu citu stingrāku no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 92/43/EEK vai Direktīvas 2009/147/EK (20) izrietošu pasākumu.
102. pants
Jūras putnu nejauša nozveja zvejas rīkos
1. Zvejas kuģu kapteiņi nekavējoties atbrīvo jūras putnus, kas nejauši nozvejoti zvejas rīkos.
2. Zvejas kuģi neizved krastā jūras putnus, izņemot, ja tas notiek saskaņā ar jūras putnu aizsardzības valsts plāniem vai lai nodrošinātu palīdzību atsevišķu ievainotu jūras putnu atkopšanās procesā, un ar noteikumu, ka kompetentās valsts iestādes pirms attiecīgā zvejas kuģa atgriešanās ostā ir pienācīgi un oficiāli informētas par nodomu šādus jūras putnus izvest krastā.
103. pants
Jūras bruņurupuču nejauša nozveja zvejas rīkos
1. Cik tas ir iespējams, piesardzīgi apietas ar jūras bruņurupučiem, kuri ir nejauši nozvejoti zvejas rīkos, un atbrīvo tos neievainotus un dzīvus.
2. Zvejas kuģu kapteiņi neizved krastā jūras bruņurupučus, izņemot īpašas glābšanas vai valsts saglabāšanas programmas mērķiem vai ja tas ir citu iemeslu dēļ nepieciešams glābšanas nolūkā un lai nodrošinātu palīdzību atsevišķu ievainotu un apdullinātu jūras bruņurupuču atkopšanās procesā, un ar noteikumu, ka par to pirms attiecīgā zvejas kuģa atgriešanās ostā ir pienācīgi un oficiāli informētas attiecīgas kompetentās valsts iestādes.
3. Ciktāl tas ir praktiski iespējams, zvejas kuģi, kuri izmanto riņķvadus mazo pelaģisko sugu zvejai vai apņemošos vadus bez savilcējtroses pelaģisko sugu zvejai, izvairās ar tiem apņemt jūras bruņurupučus.
4. Uz zvejas kuģiem, kuri izmanto āķu jedas un grunts žaunu tīklus, ir jābūt drošas apiešanās, atpīšanas un atbrīvošanas aprīkojumam, kas paredzēts, lai nodrošinātu apiešanos ar jūras bruņurupučiem un to atbrīvošanu veidā, kas maksimāli palielina to izdzīvošanas izredzes.
104. pants
Mūkroņu nejauša nozveja
1. Zvejas kuģu kapteiņi neuzņem uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī vai neizkrauj mūkroņus (Monachus monachus), izņemot, ja tas ir nepieciešams, lai glābtu atsevišķus ievainotus dzīvniekus un lai nodrošinātu to atkopšanos, ar noteikumu, ka par to pirms attiecīgā zvejas kuģa atgriešanās ostā ir pienācīgi un oficiāli informētas attiecīgās kompetentās valsts iestādes.
2. Mūkroņus, kuri ir nejauši nozvejoti zvejas rīkos, atbrīvo neievainotus un dzīvus. Mirušo īpatņu liemeņus izkrauj, un tos izņem zinātniskās izpētes vajadzībām vai iznīcina kompetentās valsts iestādes.
105. pants
Vaļveidīgo nejauša nozveja
1. Vaļveidīgos, kuri ir nejauši nozvejoti zvejas rīkos un pacelti līdzās zvejas kuģa bortam, zvejas kuģi nekavējoties atlaiž atpakaļ jūrā neievainotus un dzīvus, ciktāl tas ir praktiski iespējams.
2. Dalībvalstis izveido pienācīgas uzraudzības sistēmas, lai vāktu uzticamu informāciju par ietekmi, kādu uz vaļveidīgo populācijām Melnajā jūrā rada zvejas kuģi, kuri ar grunts žaunu tīkliem zvejo dzelkņu haizivis, un iesniedz minēto informāciju Komisijai. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta GFCM sekretariātam.
106. pants
Konkrētu jūras organismu sugu nejaušu nozveju reģistrēšana
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 15. panta 5. punktu, zvejas kuģu kapteiņi minētās regulas 14. pantā paredzētajā zvejas žurnālā reģistrē šādu informāciju:
a) |
visus jūras putnu nejaušas nozvejas un vēlākās atbrīvošanas gadījumus; |
b) |
visus jūras bruņurupuču nejaušas nozvejas un vēlākās atbrīvošanas gadījumus; |
c) |
visus mūkroņu nejaušas nozvejas un vēlākās atbrīvošanas gadījumus; |
d) |
visus vaļveidīgo nejaušas nozvejas un vēlākās atbrīvošanas gadījumus; |
e) |
visus Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā II vai III pielikumā norādīto sugu haizivju un raju nejaušas nozvejas un, ja tas tiek prasīts, vēlākās atbrīvošanas gadījumus. |
2. Valstu ziņojumos, kas paredzēti ZPK izpētei, papildus žurnālā reģistrētajai informācijai būtu jāietver arī:
a) |
saistībā ar jūras bruņurupuču nejaušu nozveju – informāciju par:
|
b) |
saistībā ar vaļveidīgo nejaušu nozveju – informāciju par:
|
3. Dalībvalstis izstrādā 1. punktā minētos noteikumus par to, kā nejaušas nozvejas reģistrē to zvejas kuģu kapteiņi, uz kuriem neattiecas zvejas žurnāla kārtošanas prasība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantu.
4. Attiecīgās dalībvalstis katru gadu līdz 15. decembrim elektroniska ziņojuma veidā iesniedz Komisijai nejauši nozvejoto un pēc tam atbrīvoto jūras putnu, jūras bruņurupuču, mūkroņu, vaļveidīgo, haizivju un raju attiecību, kā arī 1. un 2. punktā minēto informāciju. Komisija minēto informāciju katru gadu līdz 31. decembrim nosūta GFCM sekretariātam.
107. pants
Zvejas ierobežojumu apgabala izveidošana
Lionas līča austrumos ir izveidots zvejas ierobežojumu apgabals, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma A daļā noteiktās ģeogrāfiskās koordinātas.
108. pants
Zvejas piepūle
Attiecībā uz demersālo zivju krājumiem to kuģu zvejas piepūle, kuri izmanto velkamos zvejas tīklus, grunts un pelaģiskās zvejas āķu jedas un grunts tīklus zvejas ierobežojumu apgabalā, kas minēts 107. pantā, nepārsniedz zvejas piepūles līmeni, kuru 2008. gadā attiecīgajā apgabalā piemēroja katra dalībvalsts.
109. pants
Reģistrētā zveja
Dalībvalstis ne vēlāk kā 2012. gada 16. februārī iesniedz Komisijai elektroniskā formātā to kuģu sarakstu, kuri kuģo ar šo valstu karogu un kuri 2008. gadā reģistrēti zvejojam 107. pantā minētajā apgabalā un I pielikumā definētajā 7. ĢAA. Minētajā sarakstā norāda kuģa vārdu, tā CFR numuru, laika posmu, kurā kuģim atļauts zvejot 107. pantā minētajā apgabalā, un dienu skaitu, ko katrs kuģis 2008. gadā pavadījis 7. ĢAA un jo īpaši 107. pantā minētajā apgabalā.
110. pants
Kuģi, kam atļauts zvejot
1. Kuģiem, kam atļauts zvejot šīs regulas 107. pantā minētajā apgabalā, to dalībvalsts izdod zvejas atļauju saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1224/2009.
2. Zvejas kuģiem, kuri līdz 2008. gada 31. decembrim nav reģistrēti zvejojam 107. pantā minētajā apgabalā, nav atļauts sākt zveju šajā apgabalā.
3. Dalībvalstis ne vēlāk kā 2012. gada 16. februārī informē Komisiju par to tiesību aktiem, kas ir bijuši spēkā 2008. gada 31. decembrī un attiecas uz šādiem aspektiem:
a) |
maksimālais stundu skaits dienā, kurās kuģim ir atļauts iesaistīties zvejas darbībās; |
b) |
maksimālais dienu skaits nedēļā, kurās kuģim ir atļauts palikt jūrā un neatrasties ostā; un |
c) |
obligātais laiks zvejas kuģu iziešanai no ostas, kurā tie reģistrēti, un ieiešanai tajā. |
111. pants
Jutīgu dzīvotņu aizsardzība
Dalībvalstis nodrošina to, ka 107. pantā minētais apgabals tiek aizsargāts no jebkuras citas cilvēku darbības ietekmes, kas apdraud tādu iezīmju saglabāšanu, kuras raksturīgas šim apgabalam kā nārstojošu zivju uzturēšanās apgabalam.
112. pants
Informēšana
Katru gadu līdz 31. janvārim dalībvalstis elektroniskā formātā iesniedz Komisijai ziņojumu par 107. pantā minētajā apgabalā veiktajām zvejas darbībām.
Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz to, kādā formātā un veidā jānosūta ziņojums par šādām zvejas darbībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 138. panta 2. punktā.
2. apakšiedaļa
Sicīlijas šaurums
113. pants
Zvejas ierobežojumu apgabali
Zveja ar grunts trali ir aizliegta:
1) |
zvejas ierobežojumu apgabalā “Aventūras sēkļa austrumdaļa”, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma B daļā noteiktās koordinātas; |
2) |
zvejas ierobežojumu apgabalā “Dželas baseina rietumdaļa”, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma B daļā noteiktās koordinātas; |
3) |
zvejas ierobežojumu apgabalā “Maltas sēkļa austrumdaļa”, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma B daļā noteiktās koordinātas. |
114. pants
Buferzonas
1. Ap 113. pantā minēto zvejas ierobežojumu apgabalu “Aventūras sēkļa austrumdaļa” izveido buferzonu, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma C daļā noteiktās koordinātas.
2. Ap 113. pantā minēto zvejas ierobežojumu apgabalu “Dželas baseina rietumdaļa” izveido buferzonu, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma C daļā noteiktās koordinātas.
3. Ap 113. pantā minēto zvejas ierobežojumu apgabalu “Maltas sēkļa austrumdaļa” izveido buferzonu, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma C daļā noteiktās koordinātas.
4. Kuģi, kas šajā pantā minētajās buferzonās veic zvejas darbības ar grunts trali, nodrošina VMS signālu pārraidīšanu atbilstošā biežumā. Kuģi, kas nav aprīkoti ar VMS transponderu un plāno ar grunts trali zvejot buferzonās, ir aprīkoti ar jebkādu citu ģeolokalizācijas sistēmu, kura dod kontroles iestādēm iespēju izsekot to darbības.
3. apakšiedaļa
Adrijas jūra
115. pants
Zvejas ierobežojumi Jabukas/Pomo ieplakas apgabalā
1. Atpūtas zveja un zveja ar grunts tīkliem, grunts traļiem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma D daļā noteiktās koordinātas.
2. Katru gadu laikā no 1. septembra līdz 31. oktobrim zveja ar grunts tīkliem, grunts traļiem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma D daļā noteiktās koordinātas.
3. Katru gadu laikā no 1. septembra līdz 31. oktobrim atpūtas zveja un zveja ar grunts tīkliem, grunts traļiem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno XI pielikuma D daļā noteiktās koordinātas.
116. pants
Kuģi, kam atļauts zvejot Jabukas/Pomo ieplakas apgabalā
1. Neskarot 115. panta 2. un 3. punktu, komerciālas zvejas darbības, ko veic ar grunts tīkliem, grunts traļiem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām, minētajos punktos norādītajos apgabalos ir atļautas tikai tad, ja kuģim ir īpaša atļauja un ja tas var pierādīt, ka tas vēsturiski ir veicis zvejas darbības attiecīgajos apgabalos.
2. Atļauju saņēmušiem zvejas kuģiem 115. panta 2. punktā minētajā apgabalā ir tiesības zvejot ne vairāk kā divas zvejas dienas nedēļā. Atļauju saņēmušiem zvejas kuģiem, kas izmanto dvīņu traļus ar traļu durvīm, ir tiesības zvejot ne vairāk kā vienu zvejas dienu nedēļā.
3. Atļauju saņēmušiem kuģiem, kas zvejo ar grunts trali, 115. panta 3. punktā minētajā apgabalā ir tiesības zvejot tikai sestdienās un svētdienās no plkst. 5.00 līdz plkst. 22.00. Atļauju saņēmušiem kuģiem, kas zvejo ar grunts tīkliem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām, ir tiesības zvejot tikai no pirmdienas plkst. 5.00 līdz ceturtdienas plkst. 22.00.
4. Kuģiem, kam 115. panta 2. un 3. punktā minētajā apgabalā ir atļauts zvejot ar šā panta 1. punktā minēto zvejas rīku, ir zvejas atļauja, kuru to dalībvalsts izdevusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu.
5. Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 31. martā nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuriem tās izdevušas 1. punktā minētās atļaujas. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 30. aprīlī paziņo GFCM sekretariātam atļauju saņēmušo kuģu sarakstu, kas sagatavots par nākamo gadu. Par katru kuģi sarakstā ir iekļauta VIII pielikumā minētā informācija.
6. Atļauju saņēmušie zvejas kuģi nozvejas no demersālajiem krājumiem izkrauj tikai apstiprinātās izkraušanas vietās. Minētajā nolūkā katra attiecīgā dalībvalsts apstiprina izkraušanas vietas, kurās atļauts izkraut zvejas ierobežojumu apgabalā “Jabukas/Pomo ieplaka” gūtās nozvejas. Minēto apstiprināto izkraušanas vietu sarakstu katru gadu līdz 10. aprīlim paziņo Komisijai. Komisija minēto sarakstu katru gadu līdz 30. aprīlim nosūta GFCM sekretariātam.
7. Uz zvejas kuģiem, kuriem 115. panta 2. un 3. punktā minētajos apgabalos ir atļauts zvejot ar šā panta 1. punktā minēto zvejas rīku, ir VMS un/vai automātiskā identifikācijas sistēma (AIS), kas darbojas pareizi, un uz kuģa esošie vai izmantotie zvejas rīki ir pienācīgi identificēti, numurēti un marķēti, pirms tiek sāktas zvejas operācijas vai kuģošana minētajos apgabalos.
8. Zvejas kuģiem, kas aprīkoti ar grunts tīkliem, grunts traļiem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām, bet nav saņēmuši atļauju, ir atļauts tranzītā šķērsot zvejas ierobežojumu apgabalu, ja tie ir uzņēmuši taisnu kursu, virzās ar konstantu ātrumu, kas nav mazāks par 7 mezgliem, uz tiem darbojas VMS un/vai AIS un tie neveic nekādas zvejas darbības.
4. apakšiedaļa
Jutīgas dziļūdens dzīvotnes
117. pants
Zvejas ierobežojumu apgabalu izveidošana jutīgās dziļūdens dzīvotnēs
Zveja, kurā izmanto velkamās dragas un grunts traļus, ir aizliegta šādos apgabalos:
1) |
dziļūdens zvejas ierobežojumu apgabals “Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno XI pielikuma E daļā noteiktās koordinātas; |
2) |
dziļūdens zvejas ierobežojumu apgabals “Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno XI pielikuma E daļā noteiktās koordinātas; |
3) |
dziļūdens zvejas ierobežojumu apgabals “Eratosthenes jūras pacēlums”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno XI pielikuma E daļā noteiktās koordinātas. |
118. pants
Jutīgu dzīvotņu aizsardzība
Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes tiek mudinātas aizsargāt jutīgās dziļūdens dzīvotnes 117. pantā minētajos apgabalos, jo īpaši pret tādu ietekmi, ko rada jebkura cita darbība, kura apdraud šādām dzīvotnēm piemītošo īpašību saglabāšanu.
119. pants
Laicisks aizliegums
Katru gadu laikā no 1. jūlija līdz 30. septembrim ir aizliegta zveja ar grunts trali zonā starp krastu un 200 metru izobatu 14. ĢAA (Gābesas līcis, kas minēts I pielikumā).
120. pants
Traļu un žaunu tīklu izmantošana Melnajā jūrā
1. Traļu izmantošana ir aizliegta:
a) |
trīs jūras jūdžu attālumā no krasta – ar noteikumu, ka nav sasniegta 50 metru izobata; vai |
b) |
50 metru izobatas robežās, ja 50 metru dziļums ir sasniegts mazākā attālumā no krasta. |
2. Dalībvalstis izņēmuma kārtā saviem zvejas kuģiem var atļaut zvejot 1. punktā minētajā zonā un šajā nolūkā piešķirt atkāpes saskaņā ar Ieteikumu GFCM/42/2018/2, ar noteikumu, ka tās par jebkuru šādu atkāpi pienācīgi informē Komisiju.
3. Ja Komisija uzskata, ka saskaņā ar 2. punktu piešķirtā atkāpe neatbilst minētajā punktā izklāstītajam nosacījumam, tā sniedz atbilstīgus pamatojumus un pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti var pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts grozītu minēto atkāpi.
4. Komisija informē GFCM sekretariātu par jebkurām atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar 2. punktu.
5. No 2015. gada 1. janvāra grunts žaunu tīklu monopavediena vai vijuma diametrs nepārsniedz 0,5 mm.
II NODAĻA
finansējums, kas paredzēts saglabāšanas pasākumiem, kuru rezultātā zvejas darbības uz laiku tiek pārtrauktas
121. pants
Finansējums, kas paredzēts saglabāšanas pasākumiem, kuru rezultātā zvejas darbības uz laiku tiek pārtrauktas
Lai finansētu pagaidu pārtraukšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1139 (21) 21. panta 2. punkta a) apakšpunktu, šīs regulas 5., 17., 26., 36., 45., 59., 67., 82., 94. un 119. pantā paredzētos pasākumus, kuru rezultātā zvejas darbības uz laiku tiek pārtrauktas, uzskata par saglabāšanas pasākumiem Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7. panta 1. punkta j) apakšpunkta nozīmē.
III NODAĻA
kontroles pasākumi
122. pants
To kuģu reģistrs, kuriem atļauta zveja
1. Dalībvalstis katru gadu līdz 30. novembrim, izmantojot ierasto datu apstrādes atbalstu, nosūta Komisijai atjauninātu to kuģu sarakstu, kuru LOA pārsniedz 15 metrus un kuri kuģo ar to karogu un ir reģistrēti to teritorijā, un kuriem tās, izdodot zvejas atļauju, ir atļāvušas zvejot GFCM nolīguma apgabalā, izsniedzot zvejas atļauju.
2. Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:
a) |
kuģa CFR numurs un ārējais marķējums, kā definēts Īstenošanas regulā (ES) 2017/218; |
b) |
laika periods, kurā atļauta zveja un/vai pārkraušana citā kuģī; |
c) |
izmantotie zvejas rīki. |
3. Komisija katru gadu līdz 31. decembrim nosūta atjaunināto sarakstu GFCM sekretariātam, lai attiecīgos kuģus varētu iekļaut GFCM to kuģu reģistrā, kuru LOA pārsniedz 15 metrus un kuriem atļauts zvejot GFCM nolīguma apgabalā (GFCM reģistrs).
4. Visas izmaiņas, kas jāveic 1. punktā minētajā sarakstā, paziņo Komisijai, lai tā, izmantojot ierasto datu apstrādes atbalstu, tās pārsūtītu GFCM sekretariātam vismaz 10 darbdienas pirms tam, kad kuģis uzsāk zvejas darbību GFCM nolīguma apgabalā.
5. ES zvejas kuģi, kuru LOA pārsniedz 15 metrus, bet kuri nav iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, nedrīkst zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkāda veida zivis vai gliemjus un vēžveidīgos GFCM nolīguma apgabalā.
6. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:
a) |
vienīgi kuģiem, kuri kuģo ar to karogu un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, un uz kuriem ir to izdota zvejas atļauja, ir atļauts veikt zvejas darbības GFCM nolīguma apgabalā, ievērojot minētās atļaujas noteikumus; |
b) |
zvejas atļaujas neizdod kuģiem, kas veikuši NNN zveju GFCM nolīguma apgabalā vai citviet, ja vien jaunie īpašnieki neiesniedz atbilstošus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav nekādu juridisku, labuma gūšanas vai finansiālu interešu attiecībā uz to kuģiem, ka tie vairs neīsteno kontroli pār kuģiem vai ka to kuģi nepiedalās NNN zvejā un nav saistīti ar to; |
c) |
ciktāl iespējams, tās ar saviem tiesību aktiem aizliedz tādu kuģu īpašniekiem un operatoriem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, piedalīties zvejas darbībās GFCM nolīguma apgabalā vai būt saistītiem ar šādu zveju, ko veic kuģi, kuri nav iekļauti GFCM reģistrā; |
d) |
ciktāl iespējams, tās savos tiesību aktos paredz prasību, ka to kuģu īpašniekiem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, jābūt karoga dalībvalsts valstspiederīgajiem vai juridiskām personām; |
e) |
to kuģi atbilst visiem attiecīgajiem GFCM saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
7. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai kuģiem, kuru LOA pārsniedz 15 metrus, bet kuri nav iekļauti GFCM reģistrā, aizliegtu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut zivis un gliemjus un vēžveidīgos, kas nozvejoti GFCM nolīguma apgabalā.
8. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai vai attiecīgā gadījumā tās izraudzītai struktūrai jebkādu informāciju, kas liecina par pamatotu iemeslu uzskatīt, ka kuģi, kuru LOA pārsniedz 15 metrus, bet kuri nav iekļauti GFCM reģistrā, zvejo vai pārkrauj citā kuģī zivis un gliemjus un vēžveidīgos GFCM nolīguma apgabalā.
123. pants
Darbības joma
Šo iedaļu piemēro trešo valstu zvejas kuģiem.
124. pants
Iepriekšējs paziņojums
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. panta 1. punkta, iepriekšējas paziņošanas termiņš ir vismaz 72 stundas pirms paredzamā ierašanās brīža ostā. Tomēr dalībvalsts var noteikt citu paziņošanas termiņu, cita starpā ņemot vērā attālumu starp zvejas vietām un savas valsts ostām. Šādā gadījumā dalībvalsts informē Komisiju un GFCM sekretariātu, kas minēto informāciju iekļauj ostu reģistrā.
125. pants
Ostā veiktas inspekcijas
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 9. panta 1. punktu, dalībvalstis katru gadu to apstiprinātajās izkraušanas vietās veic inspekcijas vismaz 15 % gadījumu, kad notikušas izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas operācijas.
2. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 9. panta 2. punktu, zvejas kuģus, kas ierodas dalībvalstu ostās bez iepriekšējas atļaujas, inspicē visos gadījumos.
126. pants
Inspekcijas procedūra
Papildus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 10. pantā noteiktajām prasībām inspekcijas, ko veic ostās, atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām.
127. pants
Atteikums izmantot ostu
1. Dalībvalstis atsaka trešo valstu kuģiem izmantot savas ostas GFCM nolīguma apgabalā nozvejotu zvejas produktu izkraušanai, pārkraušanai citā kuģī vai apstrādei, kā arī liedz tiem izmantot ostas pakalpojumus, tostarp degvielas uzpildes un krājumu papildināšanas pakalpojumus, ja:
a) |
kuģis neatbilst šīs regulas prasībām; |
b) |
kuģis ir iekļauts reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas izstrādātā to kuģu sarakstā, kuri iesaistījušies NNN zvejā vai atbalstījuši šādu zveju; vai |
c) |
kuģim nav derīgas atļaujas iesaistīties zvejā vai ar zveju saistītās darbībās GFCM nolīguma apgabalā. |
Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstīm nav aizliegts force majeure apstākļos vai briesmu gadījumos Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 18. panta nozīmē atļaut trešās valsts kuģiem izmantot dalībvalstu ostas pakalpojumus, kas noteikti vajadzīgi šādu situāciju novēršanai.
2. Šā panta 1. punktu piemēro papildus noteikumiem par atteikumu izmantot ostu, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1005/2008 4. panta 2. punktā un 37. panta 5. un 6. punktā.
3. Ja dalībvalsts ir atteikusi izmantot savu ostu trešās valsts kuģim saskaņā ar 1. vai 2. punktu, tā nekavējoties informē par šādu rīcību kuģa kapteini, karoga valsti, Komisiju un GFCM sekretariātu.
4. Ja 1. vai 2. punktā minētā atteikuma iemesli vairs nav aktuāli, dalībvalsts atsauc savu atteikumu un par minēto atsaukšanu informē 3. punktā minētos adresātus.
128. pants
Pienākums ziņot par iespējamām NNN zvejas darbībām
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 48. panta 3. punktu, dalībvalstis vismaz 140 dienas pirms GFCM gadskārtējās sesijas iesniedz Komisijai un attiecīgā gadījumā tās izraudzītai struktūrai šādu informāciju:
a) |
informācija par kuģiem, kuri kārtējā un iepriekšējā gadā, iespējams, veikuši NNN zvejas darbības GFCM nolīguma apgabalā; |
b) |
dalībvalstu paziņotie pierādījumi, kas apstiprina pieņēmumu par NNN zvejas darbībām. |
Komisija minēto informāciju katru gadu vismaz 120 dienas pirms GFCM gadskārtējās sesijas nosūta GFCM sekretariātam.
2. Attiecīgā gadījumā Komisija vismaz 120 dienas pirms GFCM gadskārtējās sesijas nosūta GFCM sekretariātam visu no dalībvalstīm saņemto papildinformāciju, kas varētu būt relevanta NNN zvejas kuģu saraksta izveidei.
3. Neskarot informāciju, kas Savienības NNN zvejas kuģu sarakstā jāiekļauj saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 29. panta 1. punktu, šā panta 1. un 2. punktā minētajā informācijā iekļauj šādas ziņas, ja tās pieejamas:
a) |
kuģa vārds un iepriekšējais vārds (vārdi); |
b) |
kuģa karogs un iepriekšējais karogs (karogi); |
c) |
kuģa īpašnieka un iepriekšējo īpašnieku, arī faktisko īpašnieku, vārds, uzvārds/nosaukums un adrese; |
d) |
kuģa īpašnieka vai īpašnieku reģistrācijas vieta; |
e) |
kuģa operators un iepriekšējais operators (operatori); |
f) |
kuģa izsaukuma signāls un iepriekšējais izsaukuma signāls; |
g) |
Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) numurs; |
h) |
Jūras mobilā dienesta identifikators (MMSI) |
i) |
LOA; |
j) |
kuģa fotoattēli; |
k) |
datums, kad kuģis pirmo reizi iekļauts GFCM NNN zvejas kuģu sarakstā; |
l) |
iespējamās NNN zvejas darbības datums; |
m) |
iespējamo NNN zvejas darbību vieta; |
n) |
kopsavilkums par darbībām, kas pamato kuģa iekļaušanu minētajā sarakstā, kopā ar atsaucēm uz visiem relevantajiem dokumentiem, kuros informē par minētajām darbībām un tās pierāda; un |
o) |
jebkādas veiktās rīcības iznākums. |
129. pants
Iespējama neatbilstība, par kuru ziņojis GFCM sekretariāts
1. Ja Komisija no GFCM sekretariāta saņem pierādījumus, kas pamato pieņēmumu, ka zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, veic NNN zvejas darbības, Komisija nekavējoties nosūta minēto informāciju attiecīgajai dalībvalstij.
2. Attiecīgā dalībvalsts vismaz 45 dienas pirms GFCM gadskārtējās sesijas var sniegt Komisijai pierādījumus, tai skaitā pierādījumus par to, ka sarakstā iekļautie kuģi nav zvejojuši pretrunā GFCM saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem vai ka tiem ir bijusi iespēja zvejot GFCM nolīguma piemērošanas apgabalā. Komisija vismaz 30 dienas pirms GFCM gadskārtējās sesijas pārsūta minēto informāciju GFCM sekretariātam.
130. pants
GFCM NNN zvejas kuģu saraksta projekts
Saņēmušas NNN zvejas kuģu saraksta projektu no GFCM sekretariāta, dalībvalstis cieši uzrauga NNN zvejas kuģu saraksta projektā iekļautos kuģus un konstatē to darbības un iespējamās vārda, karoga un/vai reģistrētā īpašnieka maiņas.
IV NODAĻA
Sadarbība, informēšana un ziņošana
131. pants
Sadarbība un informēšana
1. Komisija, attiecīgā gadījumā tās izraudzīta struktūra, EFCA un dalībvalstis sadarbojas un veic informācijas apmaiņu ar GFCM sekretariātu un jo īpaši:
a) |
pieprasa informāciju no attiecīgajām datu bāzēm un sniedz informāciju šīm datu bāzēm; |
b) |
pieprasa sadarbību un sadarbojas, lai veicinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu. |
2. Dalībvalstis nodrošina, ka to vietējā mēroga informācijas sistēmas, kas saistītas ar zvejniecību, ļauj veikt tiešu elektronisku informācijas apmaiņu starp tām un GFCM sekretariātu par III sadaļas III nodaļas II iedaļā minētajām inspekcijām ostas valstī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās konfidencialitātes prasības.
3. Dalībvalstis veic pasākumus elektroniskai informācijas apmaiņai starp atbilstošajām valsts aģentūrām un šādu aģentūru darbību koordinēšanai III sadaļas II nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanā.
4. Dalībvalstis šīs regulas mērķiem izveido kontaktpunktu sarakstu, ko nekavējoties elektroniski nosūta Komisijai, GFCM sekretariātam un GFCM nolīguma pusēm.
5. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 138. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
132. pants
Formāts un veids, kādā informācija jānosūta Komisijai
Komisija var pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz formātu un veidu, kādā jānosūta 50. pantā, 105. panta 2. punktā un 106. pantā minētā informācija. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 138. panta 2. punktā.
133. pants
Piekļuve informācijai un datiem, kas saistīti ar uzraudzību, kontroli un pārraudzību kopīgas inspekcijas un pārraudzības shēmu satvarā
1. Šo pantu piemēro dalībvalstīm, kas iesaistītas izmēģinājuma projektos vai starptautiskās kopīgas inspekcijas un pārraudzības shēmās GFCM nolīguma piemērošanas apgabalā.
2. Dalībvalstis nodrošina ar kopīgas inspekcijas un pārraudzības shēmu satvarā veikto uzraudzību, kontroli un pārraudzību saistītās informācijas, datu, ziņojumu un ziņu drošu apstrādi.
3. Šis pants neskar dalībvalstu pienākumus, kas saistīti ar persondatu apstrādi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
V NODAĻA
Reģionālas pētniecības programmas
134. pants
Reģionāla pētniecības programma
Dalībvalstis, kuru zvejas kuģi ir iesaistījušies komerciālās zvejas darbībās, kurās Vidusjūrā izmanto zilos krabjus (Portunus segnis un Callinectes sapidus), piedalās reģionālajā pētniecības programmā, kuras mērķis ir sociālekonomiskās ilgtspējas nolūkā nodrošināt zilo krabju ilgtspējīgu izmantošanu Vidusjūrā, turklāt to darīt tā, lai ņemtu vērā zvejniecības, sociālekonomiskos un vidiskos mērķus.
135. pants
Zinātniskā uzraudzība
Dalībvalstis, kuru zvejas kuģi ir iesaistījušies komerciālās zvejas darbībās, kuru mērķsugas ir zilie krabji, izveido Vidusjūrā gūto zilo krabju nozveju atbilstošu zinātnisko uzraudzību, kas veicina reģionālās pētniecības programmas īstenošanu un attiecas uz šādiem aspektiem:
1) |
īstenotā zvejas piepūle un kopējais nozvejas apjoms valsts līmenī; un |
2) |
dalībvalstu identificēto alternatīvo pārvaldības scenāriju un tehnisko pasākumu bioloģiskā un sociālekonomiskā ietekme. |
136. pants
Reģionāla pētniecības programma
Dalībvalstis, kuru zvejas kuģi ir iesaistījušies komerciālās zvejas darbībās, kuru mērķsuga ir Japānas rapana (Rapana venosa) 29. ĢAA, piedalās reģionālā pētniecības programmā, kuras mērķis ir sociālekonomiskās ilgtspējas nolūkā nodrošināt Japānas rapanas ilgtspējīgu izmantošanu Melnajā jūrā, turklāt to darīt tā, lai ņemtu vērā zvejniecības, sociālekonomiskos un vidiskos mērķus.
137. pants
Zinātniskā uzraudzība
Dalībvalstis, kuru zvejas kuģi ir iesaistījušies komerciālās zvejas darbībās, kurās mērķsuga ir Japānas rapana 29. ĢAA, ievieš Japānas rapanas nozvejas pienācīgu zinātnisko uzraudzību un veicina reģionālās pētniecības programmas īstenošanu un WGBS darbu, un sniedz informāciju un ieteikumus attiecībā uz šādiem aspektiem:
1) |
īstenotā zvejas piepūle un kopējais nozvejas apjoms valsts līmenī; |
2) |
dati par kopējiem piezvejas daudzumiem sadalījumā pa zvejas rīkiem un sugām; uz niršanu ar akvalangu neattiecas; |
3) |
dalībvalstu identificēto alternatīvo pārvaldības scenāriju un tehnisko pasākumu bioloģiskā un sociālekonomiskā ietekme; un |
4) |
iespējamie telpiskie vai laiciskie zvejas aizliegumi ar mērķi saglabāt zvejniecību ilgtspēju. |
IV SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
138. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
139. pants
Pilnvaru deleģēšana
Ciktāl tas nepieciešams, lai Savienības tiesību aktos īstenotu Savienībai par saistošiem kļuvušos grozījumus jau īstenotajos GFCM pasākumos, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 140. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu groza attiecībā uz šādiem elementiem:
1) |
regulas 120. panta 4. punktā minētā informācijas sniegšana GFCM sekretariātam; |
2) |
noteikumi par atļauju saņēmušo kuģu sarakstu, kas jānosūta GFCM sekretariātam saskaņā ar 9., 15., 24. un 34. pantu, 61. panta 3. punktu, 70. pantu, 78. panta 3. punktu, 86. un 122. pantu, un dati, kas jāiekļauj VIII pielikumā; |
3) |
pastāvīgas sarkano koraļļu nozvejas dokumentācijas shēmas īstenošana saskaņā ar 55. pantu un X pielikumu; |
4) |
regulas 123. līdz 127. pantā izklāstītie ostas valsts pasākumi; |
5) |
ĢAA tabula, karte un ģeogrāfiskās koordinātas, kas norādītas I pielikumā; |
6) |
regulas II pielikumā izklāstītās ostas valsts veikto inspekciju procedūras; |
7) |
regulas III pielikumā izklāstītās GFCM statistikas matricas; un |
8) |
atsauces uz starptautiskajiem aktiem, kas izklāstīti 120. panta 2. punktā. |
140. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 41., 42. un 139. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz triju gadu laikposmu no 2023. gada 1. novembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms triju gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 41., 42. un 139. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Saskaņā ar 41., 42. un 139. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
141. pants
Atcelšana
Regulu (ES) Nr. 1343/2011 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu šīs regulas XV pielikumā.
142. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2023. gada 4. oktobrī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētāja
R. METSOLA
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. M. ALBARES BUENO
(1) OV C 517, 22.12.2021., 122. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta 2023. gada 12. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 18. septembra lēmums.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).
(4) Sk. XIV pielikumu.
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).
(6) Padomes Lēmums 98/416/EK (1998. gada 16. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (OV L 83, 25.3.2019., 18. lpp.).
(8) Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(10) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
(11) Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).
(12) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1022 (2019. gada 20. jūnijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 508/2014 (OV L 172, 26.6.2019., 1. lpp.).
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).
(15) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/218 (2017. gada 6. februāris) par Savienības zvejas flotes reģistru (OV L 34, 9.2.2017., 9. lpp.).
(16) Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.).
(17) Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.).
(19) OV L 322, 14.12.1999., 3. lpp.
(20) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).
(21) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1139 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (OV L 247, 13.7.2021., 1. lpp.).
I PIELIKUMS
A) GFCM ĢAA tabula
FAO APAKŠAPGABALS |
FAO STATISTIKAS RAJONI |
ĢAA |
||||
RIETUMU APAKŠAPGABALS |
|
|
||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
|
|||||
|
|
|||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
CENTRĀLAIS APAKŠAPGABALS |
|
|
||||
|
||||||
|
|
|||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
AUSTRUMU APAKŠAPGABALS |
|
|
||||
|
||||||
|
|
|||||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
MELNĀ JŪRA |
|
|
||||
|
|
|||||
|
|
B) GFCM ĢAA karte (GFCM, 2009)
– FAO statistikas rajoni (sarkanā līnija) – GFCM ĢAA (melnā līnija)
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
C) GFCM ĢAA ģeogrāfiskās koordinātas (GFCM, 2009)
ĢAA |
ROBEŽAS |
ĢAA |
ROBEŽAS |
ĢAA |
ROBEŽAS |
ĢAA |
ROBEŽAS |
1 |
Krasta līnija 36° N 5° 36′ W 36° N 3° 20′ W 36° 05′ N 3° 20′ W 36° 05′ N 2° 40′ W 36° N 2° 40′ W 36° N 1° 30′ W 36° 30′ N 1° 30′ W 36° 30′ N 1° W 37° 36′ N 1° W |
4 |
Krasta līnija 36° N 2° 13′ W 36° N 1° 30′ W 36° 30′ N 1° 30′ W 36° 30′ N 1° W 37° N 1° W 37° N 0° 30′ E 38° N 0° 30′ E 38° N 8° 35′ E Alžīrijas un Tunisijas robeža Marokas un Alžīrijas robeža |
7 |
Krasta līnija 42° 26′ N 3° 09′ E 41° 20′ N 8° E Francijas un Itālijas robeža |
10 |
Krasta līnija (ieskaitot Sicīlijas ziemeļu krastu) 41° 18′ N 13° E 41° 18′ N 11° E 38° N 11° E 38° N 12° 30′ E |
2 |
36° 05′ N 3° 20′ W 36° 05′ N 2° 40′ W 35° 45′ N 3° 20′ W 35° 45′ N 2° 40′ W |
5 |
38° N 0° 30′ E 39° 30′ N 0° 30′ E 39° 30′ N 1° 30′ W 40° N 1° 30′ E 40° N 2° E 40° 30′ N 2° E 40° 30′ N 6° E 38° N 6° E |
8 |
43° 15′ N 7° 38′ E 43° 15′ N 9° 45′ E 41° 18′ N 9° 45′ E 41° 20′ N 8° E 41° 18′ N 8° E |
11 |
41° 47′ N 6° E 41° 18′ N 6° E 41° 18′ N 11° E 38° 30′ N 11° E 38° 30′ N 8° 30′ E 38° N 8° 30′ E 38° N 6° E |
3 |
Krasta līnija 36° N 5° 36′ W 35° 49′ N 5° 36′ W 36° N 3° 20′ W 35° 45′ N 3° 20′ W 35° 45′ N 2° 40′ W 36° N 2° 40′ W 36° N 1° 13′ W Marokas un Alžīrijas robeža |
6 |
Krasta līnija 37° 36′ N 1° W 37° N 1° W 37° N 0° 30′ E 39° 30′ N 0° 30′ E 39° 30′ N 1° 30′ W 40° N 1° 30′ E 40° N 2° E 40° 30′ N 2° E 40° 30′ N 6° E 41° 47′ N 6° E 42° 26′ N 3° 09′ E |
9 |
Krasta līnija Francijas un Itālijas robeža 43° 15′ N 7° 38′ E 43° 15′ N 9° 45′ E 41° 18′ N 9° 45′ E 41° 18′ N 13° E |
12 |
Krasta līnija Alžīrijas un Tunisijas robeža 38° N 8° 30′ E 38° 30′ N 8° 30′ E 38° 30′ N 11° E 38° N 11° E 37° N 12° E 37° N 11° 04′E |
13 |
Krasta līnija 37° N 11° 04′E 37° N 12° E 35° N 13° 30′ E 35° N 11° E |
17 |
Krasta līnija 41° 55′ N 15° 08′ E Horvātijas un Melnkalnes robeža |
21 |
Krasta līnija Tunisijas un Lībijas robeža 35° N 15° 18′ E 35° N 23° E 34° N 23° E 34° N 25° 09′ E Lībijas un Ēģiptes robeža |
25 |
35° 47′ N 32° E 34° N 32° E 34° N 35° E 35° 47′ N 35° E |
14 |
Krasta līnija 35° N 11° E 35° N 15° 18′ E Tunisijas un Lībijas robeža |
18 |
Krasta līnija (abas puses) 41° 55′ N 15° 08′ E 40° 04′ N 18° 29′ E Horvātijas un Melnkalnes robeža Albānijas un Grieķijas robeža |
22 |
Krasta līnija 36° 30′ N 23° E 36° N 23° E 36° N 26° 30′ E 34° N 26° 30′ E 34° N 29° E 36° 43′ N 29° E |
26 |
Krasta līnija Lībijas un Ēģiptes robeža 34° N 25° 09′ E 34° N 34° 13′ E Ēģiptes un Gazas joslas robeža |
15 |
36° 30′ N 13° 30′ E 35° N 13° 30′E 35° N 15° 18′ E 36° 30′ N 15° 18′ E |
19 |
Krasta līnija (ieskaitot Sicīlijas austrumu krastu) 40° 04′ N 18° 29′ E 37° N 15° 18′ E 35° N 15° 18′ E 35° N 19° 10′ E 39° 58′ N 19° 10′ E |
23 |
36° N 23° E 36° N 26° 30′ E 34° N 26° 30′ E 34° N 23° E |
27 |
Krasta līnija Ēģiptes un Gazas joslas robeža 34° N 34° 13′ E 34° N 35° E 35° 47′ N 35° E Turcijas un Sīrijas robeža |
16 |
Krasta līnija 38° N 12° 30′ E 38° N 11° E 37° N 12° E 35° N 13° 30′ E 36° 30′ N 13° 30′ E 36° 30′ N 15° 18′ E 37° N 15° 18′ E |
20 |
Krasta līnija Albānijas un Grieķijas robeža 39° 58′ N 19° 10′ E 35° N 19° 10′ E 35° N 23° E 36° 30′ N 23° E |
24 |
Krasta līnija 36° 43′ N 29° E 34° N 29° E 34° N 32° E 35° 47′ N 32° E 35° 47′ N 35° E Turcijas un Sīrijas robeža |
|
|
II PIELIKUMS
OSTAS VALSTS VEIKTAS KUĢU INSPEKCIJAS KĀRTĪBA
1. Kuģa identifikācija
Ostas inspektori:
1) |
pārbauda, vai oficiālie dokumenti uz kuģa ir derīgi, vajadzības gadījumā attiecīgi sazinoties ar kuģa karoga valsti vai iepazīstoties ar starptautiskiem kuģu reģistriem; |
2) |
vajadzības gadījumā organizē dokumentu oficiālu tulkošanu; |
3) |
pārbauda, vai kuģa vārds, karogs, ārējās identifikācijas numurs un zīmes (un kuģa Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) identifikācijas numurs, ja tāds ir) un starptautiskais radio izsaukuma signāls ir pareizi; |
4) |
pēc iespējas pilnīgāk pārbauda, vai kuģim ir mainīts vārds un/vai karogs, un ja tā ir, pieraksta iepriekšējo vārdu (vārdus) un karogu (karogus); |
5) |
pieraksta kuģa reģistrācijas ostu, kuģa īpašnieka (un operatora un faktiskā īpašnieka, ja tas nav kuģa īpašnieks), aģenta un kapteiņa vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi, attiecīgā gadījumā arī uzņēmuma unikālo identifikācijas numuru un reģistrēto īpašnieku; un |
6) |
pieraksta iepriekšējo īpašnieku vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi, jā tādi bijuši iepriekšējos piecos gados. |
2. Atļaujas
Ostas inspektori pārbauda, vai atļaujas zvejot vai transportēt zivis un zvejas produktus atbilst saskaņā ar 1. punktu iegūtajai informācijai, un pārbauda atļauju derīguma termiņu un to attiecinājumu uz apgabaliem, sugām un zvejas rīkiem.
3. Citi dokumenti
Ostas inspektori izskata visu attiecīgo dokumentāciju, tostarp elektroniskā formātā sagatavotus dokumentus. Attiecīgā dokumentācija var ietvert kuģa žurnālus, jo īpaši zvejas žurnālu, kā arī apkalpes sarakstu, kravas izvietojuma plānus un zivju tilpņu rasējumus vai aprakstus, ja tādi pieejami. Šādas tilpnes vai laukumus var inspicēt, lai pārbaudītu, vai to izmērs un struktūra atbilst minētajiem rasējumiem vai aprakstiem un vai kravas izvietojums atbilst kravas izvietojuma plāniem. Attiecīgā gadījumā minētā dokumentācija var ietvert arī nozvejas dokumentus vai tirdzniecības dokumentus, ko izdevusi reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija.
4. Zvejas rīki
1) |
Ostas inspektori pārbauda, vai uz kuģa turētie zvejas rīki atbilst atļauju nosacījumiem. Zvejas rīkus var pārbaudīt arī tādēļ, lai pārliecinātos, vai tādi parametri kā inter alia linuma acs izmēri (un iespējamās ierīces), tīklu garums un āķu izmēri atbilst piemērojamiem noteikumiem un ka zvejas rīku identifikācijas zīmes atbilst kuģim atļautajām. |
2) |
Ostas inspektori var arī pārmeklēt kuģi, meklējot zvejas rīkus, kas novietoti ārpus redzamības loka, un zvejas rīkus, kas cita iemesla dēļ uzskatāmi par nelikumīgiem. |
5. Zivis un zvejas produkti
1) |
Ostas inspektori pēc iespējas pilnīgāk pārbauda, vai zivis un zvejas produkti, kas atrodas uz kuģa, ir iegūti saskaņā ar attiecīgajās atļaujās izklāstītajiem nosacījumiem. Šajā nolūkā ostas inspektori pārbauda zvejas žurnālu un sniegtos ziņojumus, attiecīgā gadījumā arī tos, kas pārraidīti, izmantojot VMS. |
2) |
Lai noteiktu uz kuģa paturēto zivju daudzumus un sugas, ostas inspektori var pārbaudīt zivis kravas tilpnēs vai izkraušanas laikā. Šajā nolūkā ostas inspektori var atvērt kartona kārbas, kurās zivis ir iepakotas, un pārvietot zivis vai kartona kārbas, lai pārliecinātos par zivju kravas tilpņu integritāti. |
3) |
Ja kuģis veic izkraušanu, ostas inspektori var pārbaudīt izkrautās sugas un daudzumus. Šādās pārbaudēs var verificēt produktu veidu, dzīvsvaru (daudzumi, kas reģistrēti zvejas žurnālā) un pārrēķina koeficientu, kas izmantots apstrādātu produktu svara pārrēķināšanai dzīvsvarā. Ostas inspektori var pārbaudīt arī visus iespējamos uz kuģa paturētos daudzumus. |
4) |
Ostas inspektori var pārbaudīt uz kuģa paturētās nozvejas apjomu un sastāvu, arī veicot paraugu ņemšanu. |
6. NNN zvejas verifikācija
Piemēro Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. pantu.
7. Ziņojums
Pēc inspekcijas pabeigšanas inspektors sagatavo rakstisku ziņojumu un paraksta to, un vienu kopiju atstāj kuģa kapteinim.
8. Ostas valsts veiktu inspekciju rezultāti
Ostas valsts veiktu inspekciju rezultātos iekļauj vismaz turpmāk minēto informāciju.
1) |
Norādes par inspekciju:
|
2) |
Kuģa identifikācija:
|
3) |
Zvejas atļauja (licences/atļaujas):
|
4) |
Informācija par zvejas reisu:
|
5) |
Nozvejas inspekcijas rezultāti:
|
6) |
Zvejas rīku inspekcijas rezultāti:
|
7) |
Secinājumi:
|
III PIELIKUMS
A) GFCM/ZPK flotes segmentācija
Grupas |
< 6 metri |
6–12 metri |
12–24 metri |
Vairāk nekā 24 metri |
||
|
A |
|
|
|||
|
B |
C |
|
|
||
|
|
D |
E |
F |
||
|
|
G |
H |
|||
|
|
I |
||||
|
|
J |
||||
|
|
|
K |
|||
|
|
L |
|
|||
|
|
|
M |
Segmentu apraksts
A |
Daudzfunkcionāli mazie kuģi bez dzinēja – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) ir 12 metri, bez dzinēja (vēja vai piedziņas). |
B |
Daudzfunkcionāli mazie kuģi ar dzinēju, īsāki par 6 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) ir 6 metri, ar dzinēju. |
C |
Daudzfunkcionāli mazie kuģi ar dzinēju, garumā no 6 līdz 12 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) ir no 6 līdz 12 metriem, ar dzinēju, kas visu gadu izmanto dažādus zvejas rīkus, no kuriem neviens īpaši nedominē, vai kas izmanto šajā klasifikācijā neiekļautus zvejas rīkus. |
D |
Traleri, īsāki par 12 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) ir 12 metri un kas vairāk nekā 50 % no savas zvejas piepūles apgūst, darbojoties ar grunts trali. |
E |
Traleri garumā no 12 līdz 24 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) ir no 12 līdz 24 metriem, kas vairāk nekā 50 % no savas zvejas piepūles apgūst, darbojoties ar grunts trali. |
F |
Traleri, garāki par 24 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) pārsniedz ir 24 metrus un kas vairāk nekā 50 % no savas zvejas piepūles apgūst, darbojoties ar grunts trali. |
G |
Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, garumā no 6 līdz 12 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) ir no 6 līdz 12 metriem (LOA), kas vairāk nekā 50 % no savas zvejas piepūles apgūst, darbojoties ar riņķvadu. |
H |
Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, garāki par 12 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) pārsniedz 12 metrus, kas vairāk nekā 50 % no savas zvejas piepūles apgūst, darbojoties ar riņķvadu, izņemot tos, kas izmanto tunzivju riņķvadu jebkurā gada laikā. |
I |
Kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, garāki par 6 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) pārsniedz 6 metrus un kas vairāk nekā 50 % no savas zvejas piepūles apgūst, darbojoties ar āķu jedām. |
J |
Pelaģiskie traleri, garāki par 6 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) pārsniedz 6 metrus un kas vairāk nekā 50 % no savas zvejas piepūles apgūst, darbojoties ar pelaģisko trali. |
K |
Tunzivju seineri – visi kuģi, kas izmanto tunzivju zvejas vadus neatkarīgi no ilguma gada laikā. |
L |
Kuģi, kas zvejo ar dragu, garāki par 6 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) pārsniedz 6 metrus un kas vairāk nekā 50 % no savas zvejas piepūles apgūst, darbojoties ar dragu. |
M |
Daudzfunkcionāli kuģi, garāki par 12 metriem – visi kuģi, kuru lielākais garums (LOA) pārsniedz 12 metrus un kas visu gadu izmanto dažādus zvejas rīkus, no kuriem neviens īpaši nedominē, vai kas izmanto zvejas rīku, kurš nav iekļauts šajā klasifikācijā.
|
B) Nominālās zvejas piepūles vērtību tabula
Zvejas rīks |
Skaits un izmēri |
Kapacitāte |
Darbība |
Nominālā zvejas piepūle (1) |
Draga (gliemjiem) |
Atvērums, atvēruma platums |
GT |
Zvejas laiks |
Platība, kurā zvejo ar dragu (2) |
Tralis (ieskaitot plekstveidīgo zivju dragas) |
Traļa tips (pelaģiskais, grunts) GT un/vai GRT Dzinēja jauda Linuma acs izmērs Linuma izmērs (atvēruma platums) Ātrums |
GT |
Zvejas laiks |
GT × dienas GT × stundas kW × dienas |
Riņķvads |
Linuma garums un augstums GT Gaismas jauda Mazo laivu skaits |
GT Linuma garums un augstums |
Meklēšanas laiks Iemetiens |
GT × zvejas rīka iemetieni Linuma garums × zvejas rīka iemetieni |
Tīkli |
Tīkla tips (piemēram, vairāksienu tīkls, žaunu tīkli utt.) Tīkla garums (izmantots noteikumos) GT Tīkla laukums Linuma acs izmērs |
Tīkla garums un augstums |
Zvejas laiks |
Tīkla garums × dienas Laukums × dienas |
Āķu jedas |
Āķu skaits GT Āķu jedu skaits Āķu raksturlielumi Ēsma |
Āķu skaits Āķu jedu vienību skaits |
Zvejas laiks |
Āķu skaits × stundas Āķu skaits × dienas Āķu jedu vienību skaits × dienas/stundas |
Zivju krātiņveida lamatas |
GT |
Krātiņveida lamatu skaits |
Zvejas laiks |
Krātiņveida lamatu skaits × dienas |
Riņķvads/ZPI |
ZPI skaits |
ZPI skaits |
Zvejas reisu skaits |
ZPI skaits × reisu skaits |
C) GFCM 1. uzdevums – darbības vienības
(1) Zvejas piepūles vērtības, kas neietver laikā izsakāmu darbību, būtu jāattiecina uz kādu laikposmu (piemēram, gadu atbilstoši gadiem).
(2) Būtu jāattiecina uz konkrētu apgabalu (norādot virsmu platību), lai novērtētu zvejas intensitāti (piepūle/km2) un saistītu piepūli ar izmantotajām teritorijām populācijām.
IV PIELIKUMS
GFCM INSPEKTORU IDENTITĀTES APLIECĪBAS PARAUGS
Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija |
|
GFCM |
||
|
GFCM |
Šīs inspektora identitātes apliecības turētājs ir GFCM inspektors, kas pienācīgi norīkots saskaņā ar Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) Kopīgas inspekcijas un pārraudzības shēmu un ir pilnvarots rīkoties saskaņā ar GFCM noteikumiem. |
||
INSPEKTORA IDENTITĀTES APLIECĪBA |
||||
Fotogrāfija |
Līgumslēdzēja puse |
|||
Inspektora vārds, uzvārds: |
||||
Apliecības Nr. |
… Izdevēja iestāde |
… Inspektors |
||
Izdošanas datums: |
Derīga piecus gadus |
V PIELIKUMS
GFCM INSPEKCIJAS VIMPEĻA PARAUGS
VI PIELIKUMS
GFCM INSPEKCIJAS ZIŅOJUMS
1. INSPEKTORS (INSPEKTORI)
Vārds, uzvārds … Līgumslēdzēja puse … GFCM identitātes apliecības numurs …
Vārds, uzvārds … Līgumslēdzēja puse … GFCM identitātes apliecības numurs …
Vārds, uzvārds … Līgumslēdzēja puse … GFCM identitātes apliecības numurs …
2. KUĢIS, UZ KURA ATRODAS INSPEKTORS (INSPEKTORI)
2.1. |
Vārds un reģistrācijas numurs … |
2.2. |
Karogs … |
3. INFORMĀCIJA PAR INSPICĒTO KUĢI
3.1. |
Vārds un reģistrācijas numurs … |
3.2. |
Karogs … |
3.3. |
Kapteinis (vārds, uzvārds un adrese) … |
3.4. |
Kuģa īpašnieks (vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese) … |
3.5. |
GFCM reģistra numurs … |
3.6. |
Kuģa tips … |
4. POZĪCIJA
4.1. |
Pozīcija, ko inspicējošā kuģa kapteinis noteicis plkst. … (UTC); ģeogr. plat. … ģeogr. gar. … |
4.2. |
Pozīcija, ko zvejas kuģa kapteinis noteicis plkst. … (UTC); ģeogr. plat. … ģeogr. gar. … |
5. INSPEKCIJAS SĀKUMA UN BEIGU DATUMS UN LAIKS
5.1. |
Datums … Uzkāpšana uz kuģa plkst. … (UTC), nokāpšana no kuģa plkst. … (UTC) |
6. UZ KUĢA ESOŠO ZVEJAS RĪKU TIPI
Grunts tralis ar traļu durvīm – OTB |
|
Pelaģiskais tralis ar traļu durvīm – OTM |
|
Garneļu tralis – TBS |
|
Riņķvads – PS |
|
Noenkuroti (nostiprināti) žaunu tīkli – GNS |
|
Nostiprinātas āķu jedas – LLS |
|
Atpūtas zvejas rīki – RG |
|
Citi (konkretizēt) |
|
7. LINUMA ACS IZMĒRS MILIMETROS
7.1. |
Likumīgi izmantojamais linuma acs izmērs: … mm |
7.2. |
Vidējais linuma acu mērīšanas rezultāts: … mm |
7.3. |
Pārkāpums: IR ☐ – NAV ☐ … Ja atzīmēts “IR”, juridiskā atsauce: |
8. UZ KUĢA ESOŠĀS NOZVEJAS INSPICĒŠANA
8.1. |
Uz kuģa esošās nozvejas inspicēšanas rezultāts
|
8.2. |
Pārkāpums: IR ☐ – NAV ☐ … Ja atzīmēts “IR”, juridiskā atsauce: |
9. UZ KUĢA ESOŠO DOKUMENTU UN VMS INSPICĒŠANA
9.1. |
Zvejas žurnāls: IR ☐ – NAV ☐ |
9.2. |
Pārkāpums: IR ☐ – NAV ☐ … Ja atzīmēts “IR”, juridiskā atsauce: |
9.3. |
Zvejas licence: IR ☐ – NAV ☐ |
9.4. |
Pārkāpums: IR ☐ – NAV ☐ … Ja atzīmēts “IR”, juridiskā atsauce: |
9.5. |
Īpaša atļauja: IR ☐ – NAV ☐ |
9.6. |
Pārkāpums: IR ☐ – NAV ☐ … Ja atzīmēts “IR”, juridiskā atsauce: |
9.7. |
VMS: IR ☐ – NAV ☐ … darbojas: JĀ ☐ – NĒ ☐ |
9.8. |
Pārkāpums: IR ☐ – NAV ☐ … Ja atzīmēts “IR”, juridiskā atsauce: |
10. PĀRKĀPUMU SARAKSTS
☐ |
Zveja bez karoga līgumslēdzējas puses izdotas licences, pilnvarojuma vai atļaujas – juridiskā atsauce: |
☐ |
Netiek kārtota pietiekama nozvejas un ar nozveju saistīto datu uzskaite saskaņā ar GFCM ziņošanas prasībām vai ziņojumi par šādu nozveju un/vai ar nozveju saistītiem datiem ir būtiski sagrozīti – juridiskā atsauce: |
☐ |
Zveja aizlieguma apgabalā – juridiskā atsauce: |
☐ |
Zveja aizlieguma sezonā – juridiskā atsauce: |
☐ |
Aizliegta zvejas rīka izmantošana – juridiskā atsauce: |
☐ |
Zvejas kuģa marķējuma, identitātes vai reģistrācijas datu viltošana vai tīša slēpšana – juridiskā atsauce: |
☐ |
Ar pārkāpuma izmeklēšanu saistītu pierādījumu slēpšana, viltošana vai iznīcināšana – juridiskā atsauce: |
☐ |
Vairāki vienlaicīgi pārkāpumi, kas kopā kvalificējami kā būtiska spēkā esošo GFCM pasākumu neizpilde |
☐ |
Uzbrukšana, pretošanās, draudēšana, seksuāla uzmākšanās pilnvarotajam inspektoram, iejaukšanās inspekcijas norisē vai nepamatota šķēršļu likšana tai vai tās aizkavēšana |
☐ |
VMS darbības traucēšana un/vai kuģa darbošanās bez VMS – juridiskā atsauce: |
11. UZ KUĢA NOKOPĒTO DOKUMENTU SARAKSTS
…
…
…
…
…
…
…
…
12. KUĢA KAPTEIŅA PIEZĪMES UN PARAKSTS
…
…
…
…
…
…
…
…
Kapteiņa paraksts: …
13. INSPEKTORA (INSPEKTORU) PIEZĪMES UN PARAKSTS
…
…
…
…
…
…
…
…
Inspektora (inspektoru) paraksts: …
VII PIELIKUMS
GFCM ZIŅOJUMS PAR NOVĒROŠANAS GADĪJUMU
1.
Novērošanas gadījuma datums: …/…/… Laiks: … (UTC)
2.
Novērotā kuģa pozīcija:ģeogr. plat. … – ģeogr. gar. …
3.
Kurss: … – Ātrums …
4.
Novērotā kuģa vārds:
5.
Novērotā kuģa karogs:
6.
Ārējais numurs/marķējums:
7.
Kuģa tips:
☐ |
Zvejas kuģis |
☐ |
Transportkuģis |
☐ |
Saldētājkuģis |
☐ |
Cits (konkretizēt) |
8.
Starptautiskais radio izsaukuma signāls:
9.
SJO numurs (attiecīgā gadījumā):
10.
Darbība(-s):
☐ |
Zvejo |
☐ |
Reisā |
☐ |
Dreifē |
☐ |
Pārkrauj citā kuģī |
11.
Radiosakari: JĀ ☐ – NĒ ☐
12.
Novērotā kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība: …
13.
Cilvēku skaits uz novērotā kuģa: …
14.
Nozveja uz novērotā kuģa: …
15.
Informāciju ievāca:Inspektora vārds, uzvārds:
Līgumslēdzēja puse:
GFCM identitātes apliecības numurs:
Patruļkuģa vārds:
VIII PIELIKUMS
DATI, KAS IEKĻAUJAMI SARAKSTĀ AR KUĢIEM
15., 24., 34., 47., 70., 78. un 116. pantā minētajā sarakstā par katru kuģi ir iekļauta šāda informācija:
1) |
kuģa vārds (atļauju saņēmušais kuģis vai atļauju saņēmušais kuģis, ko izmanto ieguvē), |
2) |
kuģa reģistrācijas numurs (kods, ko piešķīrusi dalībvalsts), |
3) |
GFCM reģistrācijas numurs (valsts ISO trīsburtu kods un 9 cipari, piemēram, xxx000000001), |
4) |
reģistrācijas osta (pilns ostas nosaukums), |
5) |
iepriekšējais vārds (ja ir), |
6) |
iepriekšējais karogs (ja ir), |
7) |
ziņas par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem (ja ir), |
8) |
starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir), |
9) |
VMS (norādīt, IR/NAV), |
10) |
kuģa tips, lielākais garums (LOA) un bruto tilpība (GT), un/vai reģistrētā bruto tilpība (GRT), un dzinēja jauda (kW), |
11) |
drošuma un drošības aprīkojums novērotāja uzņemšanai uz kuģa (norādīt, IR/NAV) (attiecīgā gadījumā), |
12) |
galvenās mērķsugas, |
13) |
īpašnieka (īpašnieku) un operatora (operatoru) vārds, uzvārds vai nosaukums, adrese, |
14) |
galvenais zvejas rīks, ko izmanto sarkanspuru pageles zvejā, un flotes segmentu sadalījums un darbības vienība, kas norādīta DVAS, |
15) |
sezonas laikposms, kurā atļauts zvejot (attiecīgā gadījumā), |
16) |
apgabals, kurā atļauts zvejot (ĢAA un/vai GFCM statistikas koordinātu tīkla taisnstūri) (attiecīgā gadījumā), |
17) |
līdzdalība pētniecības programmās, ko vada valsts/starptautiskie zinātniskie institūti (norādīt, JĀ/NĒ, sniegt īsu aprakstu) (attiecīgā gadījumā). |
IX PIELIKUMS
ZIVJU PIEVILINĀŠANAS IERĪČU (ZPI) PĀRVALDĪBAS PASĀKUMU IZSTRĀDE
ZPI pārvaldības pasākumi, kas attiecas uz dalībvalstu kuģiem, ietver šādus elementus:
1) |
ZPI pārvaldības pasākumu apraksts:
|
2) |
institucionālā kārtība:
|
3) |
ZPI uzbūves specifikācijas un prasības:
|
4) |
ZPI pārvaldības pasākumu piemērošanas periods; un |
5) |
ZPI pārvaldības pasākumu īstenošanas uzraudzības un pārskatīšanas līdzekļi. |
X PIELIKUMS
IEGUVES SERTIFIKĀTS, IZMANTOJAMS GFCM NOZVEJAS DOKUMENTĒŠANAS IZMĒĢINĀJUMA SHĒMĀ
IEGUVES SERTIFIKĀTS, IZMANTOJAMS GFCM SARKANO KORAĻĻU IEGUVES DOKUMENTĒŠANAS IZMĒĢINĀJUMA SHĒMĀ |
|||||
Ieguves dokumenta numurs |
Validētāja iestāde |
||||
|
Adrese, tālrunis/fakss/e-pasts |
||||
Zvejas kuģa kapteiņa paraksts un zīmogs |
|||||
|
Karogs un piederības osta |
Izsaukuma signāls/SJO numurs (attiecīgā gadījumā) |
|||
Inmarsat/fakss/tālrunis/e-pasts |
|||||
|
|||||
|
Atiešanas osta un valsts |
Izkraušanas osta un valsts |
|||
|
Vārds, uzvārds, adrese, tālrunis/fakss/e-pasts |
||||
Zvejas licences numurs un derīguma termiņš (datums) (attiecīgā gadījumā) |
Sarkano koraļļu ieguves atļaujas numurs un derīguma termiņš (datums) |
Turētāja paraksts |
|||
|
Ieguves datums |
Aplēstais dzīvsvars (kg) |
Izkrautais dzīvsvars (kg) |
||
a. |
|
|
|
||
b. |
|
|
|
||
c. |
|
|
|
||
d. |
|
|
|
||
e. |
|
|
|
||
|
|
|
|||
Vārds, uzvārds un amats |
Paraksts |
Datums un zīmogs |
|||
|
Adrese, tālrunis/fakss/e-pasts |
||||
Eksportētāja paraksts un zīmogs, datums |
|||||
|
Paraksts |
Datums un zīmogs |
|||
|
Adrese, tālrunis/fakss/e-pasts |
||||
Importētāja paraksts un zīmogs, datums |
|||||
|
Paraksts |
Datums un zīmogs |
XI PIELIKUMS
ZVEJAS IEROBEŽOJUMU APGABALU UN BUFERZONU KOORDINĀTAS
A. Zvejas ierobežojumu apgabals Lionas līcī
Lionas līča austrumos izveidotais zvejas ierobežojumu apgabals, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas:
— |
42° 40′ N, 4° 20′ E |
— |
42° 40′ N, 5° 00′ E |
— |
43° 00′ N, 4° 20′ E |
— |
43° 00′ N, 5° 00′ E. |
B. Zvejas ierobežojumu apgabali Sicīlijas šaurumā
1) |
Zvejas ierobežojumu apgabals “Aventūras sēkļa austrumdaļa”, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
2) |
Zvejas ierobežojumu apgabals “Dželas baseina rietumdaļa”, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
3) |
Zvejas ierobežojumu apgabals “Maltas sēkļa austrumdaļa”, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
C. Buferzonas Sicīlijas šaurumā
1) |
Ap zvejas ierobežojumu apgabalu “Aventūras sēkļa austrumdaļa” izveidotā buferzona, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
2) |
Ap zvejas ierobežojumu apgabalu “Dželas baseina rietumdaļa” izveidotā buferzona, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
3) |
Ap zvejas ierobežojumu apgabalu “Maltas sēkļa austrumdaļa” izveidotā buferzona, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
D. Zvejas ierobežojumi Jabukas/Pomo ieplakas apgabalā Adrijas jūrā
1) |
Apgabals, kurā aizliegta atpūtas zveja un zveja ar grunts tīkliem, grunts traļiem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām un kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
2) |
Katru gadu laikā no 1. septembra līdz 31. oktobrim zveja ar grunts tīkliem, grunts traļiem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
3) |
Katru gadu laikā no 1. septembra līdz 31. oktobrim atpūtas zveja un zveja ar grunts tīkliem, grunts traļiem, nostiprinātām āķu jedām un zivju krātiņveida lamatām ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
E. Zvejas ierobežojumu apgabals virs jutīgām dziļūdens dzīvotnēm
1) |
Dziļūdens zvejas ierobežojumu apgabals “Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca”, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
2) |
Dziļūdens zvejas ierobežojumu apgabals “Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas”, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
3) |
Dziļūdens zvejas ierobežojumu apgabals “Eratosthenes jūras pacēlums”, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
|
XII PIELIKUMS
FLOTES KAPACITĀTE SICĪLIJAS ŠAURUMĀ (12.–16. ĢAA) UN ADRIJAS JŪRĀ (17. UN 18. ĢAA)
A. Maksimālā flotes kapacitāte, izteikta kuģu skaita, kW un GT izteiksmē attiecībā uz grunts traļa kuģiem, kuri saņēmuši atļauju zvejot dziļūdens garneles krājumus Sicīlijas šaurumā (12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA)
Dalībvalsts |
Zvejas rīks |
Kuģu skaits |
kW |
GT |
Kipra |
OTB |
1 |
105 |
265 |
Spānija |
OTB |
2 |
440,56 |
218,78 |
Itālija |
OTB |
320 |
93 756 |
26 076 |
Malta |
OTB |
15 |
5 562 |
2 007 |
B. Flotes kapacitāte Adrijas jūrā
Dalībvalsts |
Zvejas rīks |
Kuģu skaits |
kW |
GT |
Horvātija |
PS |
249 |
77 145,52 |
18 537,72 |
Itālija |
PTM-OTM-PS |
685 |
134 556,7 |
25 852 |
Slovēnija |
PS |
4 |
433,7 |
38,5 |
XIII PIELIKUMS
ZVEJAS PIEPŪLES GRUPAS, KO NOSAKA ZVEJAS RĪKA TIPA UN KUĢA GARUMA KLASES KOMBINĀCIJA (“FLOTES SEGMENTS”) UN KAS PROCENTUĀLĀ IZTEIKSMĒ IR VISMAZ 5 % NO IZKRĀVUMIEM 2017. GADĀ
Zvejas rīka tips |
Ģeogrāfiskie apakšapgabali (ĢAA) |
Attiecīgie krājumi |
Līgumslēdzēja puse |
Kuģa lielākais garums (LOA) (1) |
Zvejas piepūles grupas kods |
Zvejas dienas (2) |
kW × zvejas dienas |
Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB) |
17.–18. |
Sarkansvītrainā jūrasbarbe; heks; sārtā dziļūdens garnele un Norvēģijas omārs |
|
< 12 m |
OTB12< |
|
|
|
≥ 12 m un < 24 m |
OTB12-24 |
|
|
|||
|
≥ 24 m |
OTB> 24 |
|
|
|||
Rāmja traļi (TBB) |
17. |
Parastā jūrasmēle |
|
< 12 m |
TBB12< |
|
|
|
≥ 12 m un < 24 m |
TBB12-24 |
|
|
|||
|
≥ 24 m |
TBB> 24 |
|
|
|||
Grunts pāra traļi (PTB) |
17.–18. |
Sarkansvītrainā jūrasbarbe; heks; sārtā dziļūdens garnele un Norvēģijas omārs |
|
< 12 m |
PTB12< |
|
|
|
≥ 12 m un < 24 m |
PTB 12-24 |
|
|
|||
|
≥ 24 m |
PTB> 24 |
|
|
|||
Dvīņu traļi ar traļu durvīm (OTT) |
17.–18. |
Sarkansvītrainā jūrasbarbe, heks, sārtā dziļūdens garnele un Norvēģijas omārs |
|
< 12 m |
OTT12< |
|
|
|
≥ 12 m un < 24 m |
OTT12-24 |
|
|
|||
|
≥ 24 m |
OTT> 24 |
|
|
(1) Datus par flotes segmentiem un zvejas rīkiem vienkāršos, tiklīdz būs pieejami zvejas piepūles dati.
(2) Šie dati būs pieejami no 2021. gada.
XIV PIELIKUMS
ATCELTĀ REGULA UN TĀS SECĪGO GROZĪJUMU SARAKSTS
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.). |
|
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2102 (OV L 308, 25.11.2015., 1. lpp.). |
|
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/982 (OV L 164, 20.6.2019., 1. lpp.). |
|
XV PIELIKUMS
ATBILSTĪBAS TABULA
Regula (ES) Nr. 1343/2011 |
Šī regula |
1. un 2. pants |
1. un 2. pants |
3. panta a) punkts |
3. panta 1. punkts |
3. panta b) un c) punkts |
– |
3. panta d) punkts |
3. panta 5. punkts |
3. panta e) punkts |
3. panta 2. punkts |
4. pants |
107. pants |
5. pants |
108. pants |
6. pants |
109. pants |
7. pants |
110. pants |
8. pants |
111. pants |
9. pants |
112. pants |
9.a pants |
113. pants |
9.b pants |
114. pants |
9.c pants |
115. pants |
9.d pants |
116. pants |
9.e pants |
– |
10. pants |
117. pants |
11. pants |
118. pants |
11.a pants |
119. pants |
12. pants |
82. pants |
13. pants |
86. pants |
14. panta 1., 2. un 3. punkts |
87. panta 2., 3., un 4. punkts |
14.a pants |
94. pants |
15. pants |
– |
15.a pants |
120. pants |
16. pants |
- |
16.a pants |
40. panta 3. punkts |
16.b panta 1. līdz 4. punkts |
41. panta 1. līdz 4. punkts |
16.b panta 7. punkts |
43. panta 5. punkts |
16.c panta 1., 2. un 3. punkts |
42. panta 1., 2. un 3. punkts |
16.c panta 7. punkts |
44. panta 4. punkts |
16.ca panta 1. līdz 4. punkts |
44. panta 3. līdz 6. punkts |
16.ca panta 5. punkts |
45. panta 2. punkts |
16.cb pants |
45. panta 1. punkts |
16.d panta 1. punkts |
40. pants |
16.d panta 2. punkts |
46. panta 1. punkts |
16.da pants |
96. pants |
16.e pants |
101. pants |
16.f pants |
102. pants |
16.g pants |
103. pants |
16.h pants |
104. pants |
16.i pants |
105. panta 1. punkts |
16.j panta 1. un 2. punkts |
98. panta 2. un 3. punkts |
16.k pants |
99. panta 1. punkts |
16.l panta 1., 2. un 3. punkts |
74. panta 1., 2. un 3. punkts |
16.l panta 4., 5. un 6. punkts |
74. panta 5., 6. un 7. punkts |
16.m pants |
44. panta 1. punkts |
17. pants |
122. pants |
17.b pants |
106. panta 1., 2. un 3. punkts |
18. pants |
123. pants |
19. pants |
124. pants |
20. pants |
125. pants |
21. pants |
126. pants |
22. pants |
127. pants |
22.a panta 1. un 2. punkts |
47. panta 1. un 2. punkts |
22.a panta 3. punkts |
47. panta 4. punkts |
22.a panta 4. punkts |
47. panta 5. punkts |
22.b pants |
50. panta 1. un 2. punkts |
22.c pants |
49. pants |
22.d pants |
48. pants |
22.e pants |
52. pants |
22.f pants |
53. pants |
22.g pants |
56. panta 2. punkts |
22.i pants |
78. pants |
22.j pants |
80. pants |
22.k pants |
61. panta 1., 2. un 3. punkts |
22.l pants |
62. panta 1. un 2. punkts |
22.m pants |
63. pants |
22.n pants |
64. pants |
22.o pants |
65. pants |
22.p pants |
91. pants |
22.q pants |
92. pants |
22.r pants |
93. pants |
23. pants |
131. pants |
23.a panta 7. punkts |
132. pants |
23.b pants |
75. pants |
25. pants |
138. pants |
26. panta a) un b) punkts |
139. panta 1. un 2. punkts |
26. panta c), e), f, un g) punkts |
139. panta 1., 4., 5., 6., un 7. punkts |
27. panta 1. līdz 3. punkts |
140. panta 1. līdz 3. punkts |
27. panta 4. un 5. punkts |
140. panta 5. un 6. punkts |
29. pants |
142. pants |
I līdz VIII pielikums |
I līdz VIII pielikums |
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2124/oj
ISSN 1977-0715 (electronic edition)