This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0535
Amendment to the Commission proposal COM(2011) 626 final/3 for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing a common organisation of the markets in agricultural products (Single CMO Regulation)
A COM(2011) 626 végleges/3 bizottsági javaslat módosítása: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről)
A COM(2011) 626 végleges/3 bizottsági javaslat módosítása: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről)
/* COM/2012/0535 final - 2011/0281 (COD) */
A COM(2011) 626 végleges/3 bizottsági javaslat módosítása: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről) /* COM/2012/0535 final - 2011/0281 (COD) */
INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Horvátország előreláthatóan 2013. július
1-jén csatlakozik az Európai Unióhoz. Bár a csatlakozási okmányt[1]
még nem minden tagállam ratifikálta, a Bizottság már kiigazította Horvátország
csatlakozására tekintettel a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatait[2].
A KAP reformjára vonatkozó javaslatokat szintén ki kell igazítani annak
érdekében, hogy elfogadásuk esetén már figyelembe vegyék Horvátország tagállami
státuszát. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Horvátország
kapcsán nem kellett kikérni az érdekeltek véleményét vagy hatásvizsgálatot
végezni, mivel e kiigazítások a csatlakozási okmányból következnek. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A kiigazítások a mezőgazdasági
termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról (az egységes közös
piacszervezésről) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó
COM(2011) 626
végleges/3 javaslat módosításaként jelennek meg: a
javaslat szövegébe bekerülnek a csatlakozási okmányban már szereplő,
kifejezetten Horvátországra vonatkozó rendelkezések, pl. a borral kapcsolatban
(átmeneti intézkedések, az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom
alatt álló földrajzi nevek nyilvános hozzáférésű elektronikus
nyilvántartásába bekerülő horvát borok nevei, az e nevek elismerésére
vonatkozó aktusok és teljes technikai dokumentáció, a borágazati nemzeti
támogatási programhoz való pénzügyi hozzájárulás, a horvátországi
bortermelő régiók), valamint a 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák
húsára vonatkozó kereskedelmi megnevezések horvát fordítása. A horvátországi
tej- és cukorkvóták kapcsán a közös piacszervezésről szóló javaslat az
1234/2007/EK rendelet előírásaira hivatkozik, annak megfelelő
rendelkezései ugyanis érvényben maradnak 2015-ig, a kvóták lejártáig, ahogy a
többi 27 tagállam esetében is. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Ennek a módosításnak nincsenek a többéves
pénzügyi keretre vonatkozó kiigazított javaslatok indokolásában ismertetetteken
túlmutató költségvetési vonzatai. 2011/0281 (COD) A COM(2011) 626 végleges/3 bizottsági
javaslat módosítása:
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről) A COM(2011) 626 végleges/3 jelű
bizottsági javaslat a következőképpen módosul: 1. A 84.
cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(4) Horvátország esetében az
Európai Unió Hivatalos Lapjában* közzétett bornevekre az e rendelet
szerinti oltalom érvényes, feltéve, hogy a kifogásolási eljárás kedvező
eredménnyel zárul. A Bizottság e borneveket felveszi a 81. cikk szerinti
nyilvántartásba. * HL C 116., 2011.4.14., 12. o.” 2. A 163.
cikk helyébe a következő lép: „163. cikk Hatályon kívül helyezés (1) Az 1234/2007/EK
rendelet hatályát veszti. Ennek ellenére továbbra is alkalmazandók az 1234/2007/EK
rendelet [COM(2010)799/EU rendelet] következő rendelkezései: a) a cukorágazat tekintetében a II. rész I. címe, a 142. cikk, a 153. cikk
(1) bekezdésének első albekezdése, a 153. cikk (2) és (3) bekezdése, a 156.
cikk, a III. melléklet II. része és a VI. melléklet [a COM(2010)799/EU rendelet
II. részének I. címe, 248., 260–262. cikkei és III. mellékletének II. része] a 2014/2015-ös
cukorpiaci gazdasági év végéig, vagyis 2015. szeptember 30-ig; b) a tejtermelést érintő korlátozások rendszerére vonatkozóan a II.
rész I. címének III. fejezetében előírt rendelkezések, valamint a IX. és a
X. melléklet [a COM(2010)799/EU rendelet II. része I. címének III. fejezete,
valamint VIII. és IX. melléklete] 2015. március 31-ig; c) a borágazat tekintetében i. a 85a–85e. cikk [a COM(2010)799/EU rendelet 82–87. cikke] a 85a. cikk (2)
bekezdésében [a COM(2010)799/EU rendelet 82. cikkének (2) bekezdésében]
említett azon területek vonatkozásában, amelyeken még nem történt meg a
szőlőültetvények kivágása, és a 85b. cikk (1) bekezdésében [a COM(2010)799/EU
rendelet 83. cikkének (1) bekezdésében] említett azon területek vonatkozásában,
amelyek helyzete nem került rendezésre, az érintett szőlőültetvények
kivágásáig, illetve a terület helyzetének rendezéséig; ii. a II. rész I. címének III. fejezete IVa. szakasza II. alszakaszában [a
COM(2010)799/EU rendelet II. része I. címének III. fejezete V. szakaszának II.
alszakaszában] előírt, a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozás 2015.
december 31-ig, illetve a tagállamok által a 85g. cikk (5) bekezdése [a COM(2010)799/EU
rendelet 89. cikkének (5) bekezdése] értelmében hozott határozatok végrehajtásához
szükséges mértékben 2018. december 31-ig; iii. a 118m. cikk (5) bekezdése és a 118s. cikk (5) bekezdése; d) a 182. cikk (7) bekezdése [a COM(2010)799/EU rendelet 291. cikkének (2)
bekezdése] 2014. március 31-ig; e) a 182. cikk (3) bekezdésének első és második albekezdése [a COM(2010)799/EU
rendelet 293. cikke] a 2013/2014-es cukorpiaci gazdasági év végéig; f) a 182. cikk (4) bekezdése [a COM(2010)799/EU rendelet 294. cikke] 2017.
december 31-ig. [;] [g) a COM(2010)799/EU rendelet 326. cikke.] (2) az 1234/2007/EK
rendeletre [a COM(2010)799/EU rendeletre] való hivatkozásokat az e rendeletre
és a [közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon
követéséről szóló] […]/EU rendeletre való hivatkozásokként kell értelmezni
az e rendelet VIII. mellékletében szereplő megfelelési táblázatokkal
összhangban. (3) A 234/79/EK tanácsi
rendelet, az 1601/96/EK tanácsi rendelet és az 1037/2001/EK tanácsi rendelet
ezennel hatályát veszti.” 3. A IV.
melléklet a következő táblázattal egészül ki: „Horvátország 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 11 885 || 11 885 || 11 885 || 10 832 || 10 832 || 10 832 || 10 832 ” 4. A VI.
melléklet I. részének II.1.A. pontjában szereplő, a 8 hónaposnál fiatalabb
szarvasmarhák húsa esetében használandó kereskedelmi megnevezéseket tartalmazó
táblázat a Franciaországra vonatkozó bejegyzés után a következő sorral
egészül ki: „ Horvátország || teletina ” 5. A VI.
melléklet I. részének II.1.B. pontjában szereplő, a legalább 8 hónapos, de
12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák húsa esetében használandó kereskedelmi
megnevezéseket tartalmazó táblázat a Franciaországra vonatkozó bejegyzés után a
következő sorral egészül ki: „ Horvátország || mlada junetina ” 6. A VI.
melléklet függelékében (melyre a II. rész hivatkozik) a 2. pont a
következő h) ponttal egészül ki: „h) Horvátországban a következő alrégiókban található
szőlőtermő területek: Moslavina,
Prigorje‑Bilogora, Plešivica, Pokuplje és Zagorje‑Međimurje.” 7. A VI.
melléklet függelékében (melyre a II. rész hivatkozik) a 3. pont a
következő h) ponttal egészül ki: „h) Horvátországban
a következő alrégiókban található szőlőtermő területek: Hrvatsko Podunavlje és Slavonija.” 8. A VI.
melléklet függelékében (melyre a II. rész hivatkozik) a 4. pont a
következő g) ponttal egészül ki: „g) Horvátországban a következő alrégiókban található
szőlőtermő területek: Hrvatska
Istra, Hrvatsko primorje, Dalmatinska zagora, Sjeverna Dalmacija és Srednja i
Južna Dalmacija.” PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI 1.1. A
javaslat/kezdeményezés címe – a közös agrárpolitika keretébe tartozó
támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló
európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló COM(2011) 625 végleges/3
bizottsági javaslat módosítása; – a mezőgazdasági termékpiacok
közös szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről)
szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló COM(2011) 626 végleges/3
bizottsági javaslat módosítása; – az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló COM(2011) 627 végleges/3
bizottsági javaslat módosítása; – a közös agrárpolitika
finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló COM(2011) 628 végleges/2 bizottsági
javaslat módosítása. 1.2. A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[3] Szakpolitikai
terület: 05. cím, 2. fejezet 1.3. A
javaslat/kezdeményezés típusa (a 2013 utáni KAP jogszabályi kerete) x A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul ¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[4] x A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés
meghosszabbítására irányul x A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek
megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés
által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések Az
uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés intelligens, fenntartható és
inkluzív növekedését célzó erőforrás-hatékonyság érdekében – az Európa 2020
stratégiával összhangban – a KAP célkitűzései a következők: –
fenntartható élelmiszer-termelés; –
a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az
éghajlatváltozás elleni fellépés; –
kiegyensúlyozott területi fejlődés. 1.4.2. Konkrét
célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) A 05. címhez kapcsolódó konkrét célkitűzések: 1. sz. konkrét célkitűzés: Környezeti
közjavak előállítása 2. sz. konkrét célkitűzés: Termelési
nehézségek ellensúlyozása a hátrányos természeti adottságú területeken 3. sz. konkrét célkitűzés: Az
éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást elősegítő
intézkedések 4. sz. konkrét célkitűzés: Az
uniós költségvetés (KAP) kezelése a magas színvonalú pénzügyi irányításnak
megfelelően A 05 02. alcímhez – A mezőgazdasági piacokon történő
intervenciók – kapcsolódó konkrét célkitűzés: 5. sz. konkrét célkitűzés: A
mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az
élelmiszer-ellátási lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése A 05 03. alcímhez – Közvetlen támogatások – kapcsolódó konkrét
célkitűzés: 6. sz. konkrét célkitűzés: Hozzájárulás
a mezőgazdasági üzemek jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése A 05 04. alcímhez – Vidékfejlesztés – kapcsolódó konkrét
célkitűzések: 7. sz. konkrét célkitűzés: A
környezetbarát növekedés serkentése innováció révén 8. sz. konkrét célkitűzés: A
vidéki foglalkoztatás támogatása és a vidéki területek társadalmi szerkezetének
fenntartása 9. sz. konkrét célkitűzés: A
vidéki gazdaság helyzetének javítása és a diverzifikáció előmozdítása 10. sz. konkrét célkitűzés: A
gazdálkodási rendszerekben a szerkezeti diverzitás lehetővé tétele 1.4.3. Várható
eredmény(ek) és hatás(ok) A
jelenlegi szakaszban nem lehet számszerű célokat meghatározni a
hatásmutatókra vonatkozóan. Bár a
szakpolitika képes egy adott irányba hatni, a mutatók által mért
széleskörű gazdasági, környezeti és társadalmi eredményeket végső
soron számos külső tényező is befolyásolja, amelyek – a jelenlegi
tapasztalatok szerint – számottevővé és kiszámíthatatlanná váltak. Jelenleg további elemzés folyik, amely a 2013
utáni időszakra készül el. A
közvetlen kifizetések tekintetében a tagállamoknak korlátozott mértékben
lehetőségük lesz dönteni a közvetlen kifizetések rendszerein belüli egyes
elemek végrehajtásáról. A
vidékfejlesztés esetében a várható eredmény és hatás a tagállamok által a
Bizottságnak benyújtandó vidékfejlesztési programoktól függ. A tagállamokat felkérik arra, hogy programjaikban
határozzanak meg célokat. 1.4.4. Eredmény-
és hatásmutatók A javaslatok egységes
monitoring- és értékelési keret kidolgozását írják elő a közös
agrárpolitika teljesítményének mérése céljából. A keret magában foglalja a KAP-intézkedések – különösen a közvetlen
kifizetések, a piaci intézkedések, a vidékfejlesztési intézkedések és a
kölcsönös megfeleltetés alkalmazása – nyomon követéséhez és értékeléséhez
kapcsolódó valamennyi eszközt. E KAP-intézkedések
hatását a következő célkitűzésekkel összefüggésben kell mérni: a) fenntartható élelmiszer-termelés,
középpontban a mezőgazdasági termelők jövedelmével, a
mezőgazdaság termelékenységével és az árstabilitással; b) a természeti erőforrásokkal való
fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések,
középpontban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai
sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással; c) kiegyensúlyozott területi
fejlődés, középpontban a vidéki foglalkoztatással, a növekedés
előmozdításával és a szegénység visszaszorításával a vidéki területeken. A Bizottság végrehajtási
aktusok révén meghatározza az említett célkitűzésekhez és területekhez
kapcsolódó konkrét mutatókat. Emellett a javaslat a
vidékfejlesztés terén megerősített közös monitoring- és értékelési
rendszert vetít előre. E
rendszer céljai a következők: a) a vidékfejlesztési politika terén elért
előrelépés és eredmények bemutatása és a vidékfejlesztési politikához
kapcsolódó intézkedések hatásának, eredményességének és hatékonyságának,
valamint jelentőségének értékelése, b) hozzájárulás a vidékfejlesztés célzottabb támogatásához, és c) a
nyomon követéshez és értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat
támogatása. A Bizottság végrehajtási
aktusok révén meghatározza a szakpolitikai prioritásokhoz kapcsolódó közös
mutatók listáját. 1.5. A
javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid
vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A
KAP többéves stratégiai célkitűzései – tulajdonképpen az Európa 2020
stratégiában az európai vidéki területekre vonatkozóan meghatározott célok –
megvalósítása, valamint a Szerződés megfelelő előírásainak
teljesítése érdekében a Horvátország csatlakozására tekintettel módosított
javaslatok célja, hogy jogszabályi keretet határozzanak meg a közös
agrárpolitika 2013 utáni időszakára. 1.5.2. Az
uniós részvételből adódó többletérték A
jövőbeli KAP nem csupán az uniós gazdaság egy kicsi, bár lényeges részével
foglalkozó szakpolitika lesz, hanem stratégiai jelentőséggel bír az
élelmezésbiztonság, a környezet és a területi egyensúly szempontjából is. Így a KAP – igazi közös szakpolitikára
jellemző módon – a leghatékonyabban használja ki a korlátozott
költségvetési erőforrásokat a fenntartható mezőgazdaságnak az Unió
egész területén történő megőrzése céljából, valamint az olyan, több
országra kiterjedő fontos kérdések kezelése érdekében, mint például az
éghajlatváltozás és a tagállamok közötti szolidaritás erősítése. Ahogy
az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közlemény[5]
megállapítja, a KAP eredendően európai dimenziójú szakpolitika. A tagállamok ahelyett, hogy 28 különböző
mezőgazdasági szakpolitikát és költségvetést hajtanának végre, összevonják
erőforrásaikat és egyetlen európai szakpolitikát valósítanak meg egyetlen
európai költségvetésből. Ebből
természetszerűleg adódik, hogy a KAP jelentős részét teszi ki az
uniós költségvetésnek. Mindazonáltal
hatékonyabb és gazdaságosabb, mint a koordinálatlan tagállami megközelítések
összessége. 1.5.3. Hasonló
korábbi tapasztalatok tanulsága A
jelenlegi szakpolitikai keret értékelése alapján sor került az érdekelt
felekkel folytatott kiterjedt konzultációra, a jövőbeli kihívások és
szükségletek elemzésére és átfogó hatásvizsgálat elvégzésére. A jogalkotási javaslatokat kísérő
hatásvizsgálatban és indokolásban további részletek találhatók. 1.5.4. Összhang
és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel A jelen
pénzügyi kimutatás tárgyát képező jogalkotási javaslatokat az egységes
keretrendeletre vonatkozó javaslat szélesebb összefüggésében kell vizsgálni,
amely a közös stratégiai finanszírozási keretet jelentő alapokra (EMVA,
ERFA, ESZA, Kohéziós Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap) vonatkozó
egységes szabályokat állapítja meg. A
keretrendelet nagymértékben hozzájárul az adminisztratív teher csökkentéséhez,
az uniós alapok hatékony módon történő felhasználásához és az
egyszerűsítés gyakorlati megvalósításához. Ez alátámasztja az említett alapok és az ezeket az alapokat is
érintő jövőbeli partnerségi szerződések közös új stratégiai
keretét. A
létrehozandó közös stratégiai keret az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit
és prioritásait az EMVA-ra, az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az
Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó prioritásokká formálja, ami
biztosítani fogja a közös célkitűzések megvalósítását célzó alapok
integrált felhasználását. A
közös stratégiai keret az egyéb kapcsolódó uniós szakpolitikákkal és
eszközökkel való koordinációt szolgáló mechanizmusokat is megállapítja. Emellett
a KAP-ot illetően jelentős szinergia és egyszerűsítés
érhető el a közös agrárpolitika első (EMGA) és második (EMVA)
pillérére vonatkozó irányítási és ellenőrzési előírások
harmonizálásával és egymáshoz igazításával. Fenn kell tartani az EMGA és az EMVA közötti szoros kapcsolódást és a
tagállamokban már meglévő struktúrákat. 1.6. Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama x A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik (a közvetlen kifizetések rendszerére, a
vidékfejlesztésre és az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó rendelettervezetek
esetében) –
x A
javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014.01.01–2020.12.31. –
x A következő
többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó pénzügyi hatás: A vidékfejlesztés esetében 2023-ig van hatása a
kifizetésekre. x A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik (az egységes közös piacszervezésről szóló
rendelettervezet és a horizontális rendelet esetében) –
Végrehajtás 2014-től. 1.7. Tervezett
igazgatási módszer(ek)[6] x Centralizált igazgatás közvetlenül a
Bizottság által ¨ Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: –
¨ végrehajtó ügynökségek –
¨ a Közösségek által létrehozott szervek[7] –
¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó
szervek –
¨ az Európai Unióról szóló szerződés V.
címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési
rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban
meghatározott személyek x Megosztott igazgatás a tagállamokkal ¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
igazgatás (nevezze meg) Megjegyzések: A jelenlegi
helyzethez képest nincs lényeges változás, vagyis a KAP reformjához kapcsolódó
jogalkotási javaslatok által érintett kiadások nagy részének kezelése a
tagállamokkal megosztott igazgatásban történik. Mindazonáltal egy rendkívül kis rész a Bizottság centralizált közvetlen
igazgatása alá fog tartozni. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések A
KAP nyomon követése és értékelése tekintetében a Bizottság négyévente jelentést
terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, az első jelentést
legkésőbb 2017 végéig kell benyújtania. Ezt
a KAP valamennyi területére vonatkozó különös rendelkezések egészítik ki,
különböző átfogó jelentéstételi és értesítési követelményekkel, amelyeket
végrehajtási szabályokban kell meghatározni. A
vidékfejlesztést illetően előírások szabályozzák majd a programok
szintjén végrehajtott nyomon követést is, amelyet összehangolnak a többi
alappal, és amely előzetes, időközi és utólagos értékelésekkel
kapcsolódik össze. 2.2. Irányítási
és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert
kockázat(ok) A
KAP-nak több mint hétmillió kedvezményezettje van, akik számos különböző –
részletes és időnként összetett jogosultsági kritériumokat tartalmazó –
támogatási rendszer keretében jutnak támogatáshoz. A
közös agrárpolitika területén a hibaarány csökkenése ma már tendenciának
tekinthető. Így a legutóbbi, 2 %-hoz
közeli hibaarány megerősíti az elmúlt évek általánosan pozitív
értékelését. A cél az, hogy további
erőfeszítésekkel a hibaarány 2 % alá csökkenjen. 2.2.2. Tervezett
ellenőrzési mód(ok) A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat az
1290/2005/EK rendelettel létrehozott jelenlegi rendszer fenntartását és
megerősítését irányozza elő. Kötelező tagállami szintű igazgatási struktúráról
rendelkezik, melynek középpontjában az akkreditált kifizető ügynökségek
állnak: ezek feladata végrehajtani a 2.3. pontban meghatározott elvek alapján a
végső kedvezményezettek ellenőrzését. Az egyes kifizető ügynökségek vezetőinek minden évben
vezetői megbízhatósági nyilatkozatot kell tenniük, amely a számlák
teljességére, pontosságára és valódiságára, a belső ellenőrzési
rendszerek megfelelő működésére, valamint a mögöttes ügyletek
jogszerűségére és szabályosságára vonatkozik. E három tényezőt egy független auditszervnek kell véleményeznie. A
Bizottság folytatja a mezőgazdasági kiadások kockázatalapú módszer
alkalmazásával történő auditját, annak biztosítása érdekében, hogy
ellenőrzései a legnagyobb kockázatot jelentő területekre összpontosuljanak. Amennyiben ezek az auditok feltárják, hogy a
felmerült kiadások nincsenek összhangban az uniós jogszabályokkal, a Bizottság
a megfelelőségi elszámolás keretében kizárja a szóban forgó összegeket az
uniós finanszírozásból. A
jogalkotási javaslatokat kísérő hatásvizsgálat 8. melléklete részletesen
elemzi az ellenőrzések költségeit. A
fentieken túlmenően az EMGA és az EMVA kedvezményezettjeire vonatkozó
információk nyilvánosságra hozatala megerősíti e források felhasználásának
nyilvános ellenőrzését, valamint javítja a KAP átláthatóságát és
érthetőségét. 2.3. A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat a
kifizető ügynökségek által jelenleg alkalmazott részletes ellenőrzési
és szankciórendszer fenntartását és megerősítését irányozza elő,
amely egységes alapjellemzőket és az egyes támogatási rendszerek jellegzetességeire
szabott konkrét szabályokat tartalmaz. Általánosságban a rendszerek a támogatási kérelmek 100 %-ának
teljes adminisztratív ellenőrzését, adott esetben egyéb adatbázisokkal
történő keresztellenőrzését, valamint az ügyletek minimális számára
vonatkozóan kifizetés előtti helyszíni ellenőrzést írnak elő,
mindig a szóban forgó támogatási rendszerekhez kapcsolódó kockázattól
függően. Ha ezek a helyszíni
ellenőrzések nagyszámú szabálytalanságot tárnak fel, további
ellenőrzéseket kell végrehajtani. Ebben az összefüggésben a legfontosabb rendszer az integrált irányítási
és ellenőrzési rendszer (IIER), amely a 2010-es pénzügyi évben az EMGA és
az EMVA keretében felmerült összes kiadás körülbelül 80 %-ára kiterjedt. Azon tagállamok esetében, amelyek
ellenőrzési rendszere megfelelően működik és hibaaránya
alacsony, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy lehetővé tegye a
helyszíni ellenőrzések számának csökkentését. Emellett
a jogszabálycsomag előirányozza a tagállamok számára a szabálytalanságok
és a csalás megelőzését, feltárását és megszüntetését, hatékony, arányos
és visszatartó erejű szankciók kivetését az uniós jogszabályokkal vagy a
nemzeti joggal összhangban, valamint a szabálytalan kifizetések kamatokkal
együtt történő visszafizettetését. A rendszer automatikus elszámolási mechanizmust tartalmaz a
szabálytalanságok kezelésére, ami biztosítja, hogy amennyiben a visszafizetésre
való felhívás időpontját követő négy éven belül, vagy bírósági
eljárás esetén nyolc éven belül nem kerül sor a visszafizettetésre, a szóban
forgó összegeket az érintett tagállam viselje. Ez a mechanizmus komoly ösztönzést jelent a tagállamoknak a
szabálytalan kifizetések lehető leggyorsabb visszafizettetésére. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA A pénzügyi kimutatásban megjelölt összegek a
jelenlegi árakon és kötelezettségvállalásoknak megfelelően kerültek
kifejezésre. A jogalkotási javaslatokból következő, az
alábbi táblázatokban található változások mellett a jogalkotási javaslatok
további, pénzügyi hatást nem jelentő változásokat is vonnak maguk után. A jelenlegi szakaszban a 2014–2020 közötti
időszak egyik évére vonatkozóan sem lehet kizárni a pénzügyi fegyelem
alkalmazását. Ez azonban nem maguktól
a reformjavaslatoktól, hanem más tényezőktől, például a közvetlen
támogatások végrehajtásától vagy a mezőgazdasági piacok jövőbeli
alakulásától függ. Ami a közvetlen támogatásokat illeti, a közvetlen
kifizetések alkalmazására a 2013-as évben vonatkozó átmeneti
rendelkezésekről szóló bizottsági javaslatban (COM(2011)630)[8]
meghatározott, a 2014. évre (2013. naptári évre) vonatkozó, kiterjesztett nettó
felső határok magasabbak, mint a kísérő táblázatokban található, a
közvetlen támogatásokhoz tartozó összegek. Ennek a kiterjesztésnek az a célja, hogy biztosítsa a hatályos
jogszabályok további érvényesülését olyan forgatókönyv esetén, amikor az összes
egyéb elem változatlan marad, a költségvetési fegyelemre vonatkozó mechanizmus
esetleges alkalmazása szükségességének sérelme nélkül. A reformjavaslatok olyan rendelkezéseket
tartalmaznak, amelyek bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítanak a
tagállamoknak a vidékfejlesztéshez kapcsolódó közvetlen támogatások általuk
történő elosztása terén. Amennyiben
a tagállamok a rugalmasság alkalmazása mellett döntenek, ez az adott összegek
szempontjából pénzügyi következményekkel jár, amelyeket azonban a jelenlegi
szakaszban nem lehet számszerűsíteni. A közvetlen kifizetésekre vonatkozó reformjavaslat
rendelkezik a közvetlen kifizetések összegeinek fokozatos csökkentéséről
és maximalizálásáról. A felső
határok alkalmazásával felszabaduló összegek – melyek nagyságát a közvetlen
kifizetések nettó felső határainak megállapításához meg kellett becsülni
(a javaslat III. melléklete) – a vidékfejlesztéshez kerülnek átcsoportosításra. A becslések alapját a tagállamok által
vélhetően végrehajtandó közvetlen kifizetések jelentették, ezért a
végrehajtásról szóló tagállami határozatok ismeretében az összeget ki kell
igazítani. Ezenfelül Horvátország
esetében adatok hiányában jelenleg nem lehet megbecsülni a maximalizálással
felszabaduló összegeket. Egy
előzetes információkon alapuló, hozzávetőleges becslés alapján úgy
tűnik, ez az összeg Horvátország esetében nulla. A szükséges adatok rendelkezésre állásakor ezt felül kell vizsgálni. A pénzügyi kimutatás nem veszi figyelembe a
válságalapok esetleges igénybevételét. Hangsúlyozni kell, hogy a piaci intézkedésekkel összefüggő
kiadások esetében figyelembe vett összegek azon alapulnak, hogy nem kerül sor
állami intervenció keretében történő felvásárlásra vagy egyéb, az egyes
ágazatok válsághelyzetéhez kapcsolódó intézkedésekre. 3.1. A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik? 1. táblázat: A KAP összegei, beleértve a többéves pénzügyi keretre (MFF) vonatkozó
javaslatokban és a KAP reformjára vonatkozó javaslatokban előirányzott
kiegészítő összegeket millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi kereten belül || || || || || || || || || || 2. fejezet || || || || || || || || || || Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 956 || 45 199 || 45 463 || 45 702 || 45 729 || 45 756 || 45 783 || 318 589 Becsült címzett bevétel || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 || || || || || || || || || || P1 – Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (címzett bevételekkel együtt) (5) || 45 611 || 45 976 || 45 628 || 45 871 || 46 135 || 46 374 || 46 401 || 46 428 || 46 455 || 323 293 || || || || || || || || || || P2 – Vidékfejlesztés (4) || 14 817 || 14 451 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 103 488 || || || || || || || || || || Összesen || 60 428 || 60 428 || 60 412 || 60 655 || 60 919 || 61 159 || 61 186 || 61 212 || 61 239 || 426 781 1. fejezet || || || || || || || || || || CSF (közös strat. keret) – Mezőgazdasági kutatás és innováció || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 Leginkább rászoruló személyek || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 Összesen || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 3. fejezet || || || || || || || || || || Élelmiszer-biztonság || N.A. || N.A. || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 2 465 || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi kereten kívül || || || || || || || || || || Mezőgazdasági válságok esetére képzett tartalék || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Európai Globalizációs Alap (EGF) || || || || || || || || || || ebből a mezőgazdaság számára rendelkezésre álló maximális összeg (6) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || || || || || || || ÖSSZESEN – bizottsági javaslatok (MFF + MFF-en kívül) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 62 735 || 63 017 || 63 322 || 63 602 || 63 671 || 63 740 || 63 810 || 443 898 ÖSSZESEN – MFF-javaslatok (a tartalék és az EGF kivételével) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 61 825 || 62 089 || 62 376 || 62 637 || 62 686 || 62 736 || 62 786 || 437 136 Megjegyzések: (1) A már egyeztetett jogszabályi módosítások
figyelembevételével, vagyis az Egyesült Királyság számára biztosított önkéntes
moduláció és a 136. cikk („fel nem használt összegek”) alkalmazása 2013 végén
megszűnik. (2) Az összegek az első pillérre vonatkozóan
javasolt éves felső határokra vonatkoznak. Meg
kell azonban jegyezni, hogy a javaslat alapján a számlaelszámolásból eredő
negatív kiadások (jelenleg a 05 07 01 06. költségvetési tételhez tartoznak) a
címzett bevételekhez kerülnének (67 03. költségvetési tétel). A
részletek a következő oldalon, a becsült bevételeket tartalmazó
táblázatban találhatók. (3) A 2013. évre vonatkozó adatok tartalmazzák az állat- és növény-egészségügyi
intézkedéseket, valamint a halászati ágazat piaci intézkedéseit. (4) A fenti táblázatban található összegek
megfelelnek az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági
közleményben (COM(2011)500, 2011. június 29.) és a Bizottságnak a 2014–2020
közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló
rendeletre irányuló módosított javaslatában (COM(2012)388, 2012. július 6.)
szereplő összegeknek. Azonban arról még dönteni kell, hogy a
többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a gyapot-szerkezetátalakítási program
egyik tagállamot érintő költségkeretének 2014-től megvalósuló
áthelyezését a vidékfejlesztéshez, ami az EMGA közbenső felső
határára és a második pillérre vonatkozó összeg kiigazítását jelenti (4 millió
EUR/év). Az alábbi szakaszokban található táblázatokban az
összegek áthelyezésre kerültek, függetlenül attól, hogy megjelennek-e a
többéves pénzügyi keretben. (5) A horvátországi aknamentesítésre szolgáló
külön tartalék maximális összegét is figyelembe véve. (6) Az „Európa 2020 stratégia költségvetése”
című bizottsági közleménnyel (COM(2011)500 végleges) összhangban, az
Európai Globalizációs Alap keretében (2011-es árakon) összesen legfeljebb 2,5
milliárd EUR áll majd rendelkezésre a globalizáció hatásai által érintett
mezőgazdasági termelőknek nyújtandó kiegészítő támogatáshoz. A
fenti táblázatban a jelenlegi árakon alapuló évenkénti bontás csak tájékoztató
jellegű adat. A költségvetési kérdésekben való
együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrehozandó
intézményközi megállapodás tervezete (COM (2011)403 végleges, 2011. június 29.)
az EGF számára összességében (2011-es árakon) évi legfeljebb 429 millió EUR
összeget határoz meg.
3.2. A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 2. táblázat: Becsült bevételek, valamint a 2. fejezeten belül a 05. szakpolitikai
területhez tartozó kiadások millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 (1) || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 BEVÉTELEK || || || || || || || || || || 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 125 || 125 || || || || || || 250 || || || || || || || || || || 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 ezen belül: ex 05 07 01 06 – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 795 || 795 || 866 || 866 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 437 KIADÁSOK || || || || || || || || || || 05 02. – Piacok (2) || 3 311 || 3 311 || 2 652 || 2 671 || 2 700 || 2 729 || 2 752 || 2 740 || 2 729 || 18 974 05 03. – Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (3) || 42 170 || 42 535 || 42 970 || 43 193 || 43 428 || 43 637 || 43 641 || 43 678 || 43 715 || 304 261 05 03. – Közvetlen támogatások (maximalizálás után) (3) (4) || 42 170 || 42 535 || 42 970 || 43 028 || 43 256 || 43 453 || 43 455 || 43 492 || 43 530 || 303 184 || || || || || || || || || || 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 103 516 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás után) (4) || 14 817 || 14 451 || 14 788 || 14 952 || 14 960 || 14 973 || 14 974 || 14 974 || 14 974 || 104 594 05 07 01 06 – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Összesen || 60 229 || 60 229 || 60 410 || 60 652 || 60 916 || 61 155 || 61 181 || 61 207 || 61 232 || 426 751 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után || || || 59 669 || 59 911 || 60 175 || 60 414 || 60 440 || 60 466 || 60 491 || 421 564 Megjegyzések: (1) Az összehasonlíthatóság érdekében a 2013-as összegek
megegyeznek az eredeti, 2011. október 12-i bizottsági javaslatokban
szereplőkkel. (2) 2013-ra vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi
kiigazításokat (például a borra vonatkozó felső határ, a
burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás eltörlése, szárított takarmány),
valamint néhány tervezett fejleményt figyelembe vevő, 2012. évi
költségvetési tervezeten alapuló előzetes becslés szerint. A
becslések valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem merül fel további
– piaci zavarok vagy válságok miatti támogatási intézkedésekhez szükséges –
finanszírozási igény. (3) A 2013. évi összeg tartalmazza a
szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012. évi összegek becslését. A
2. táblázatban szereplő, 2014–2020-ra vonatkozó összegek nem tartalmazzák
a horvátországi aknamentesítésre szánt külön tartalékot, ugyanakkor az 1.
táblázatban szereplő megfelelő összegek igen. (4) A maximalizálással felszabaduló összegeket a
tagállamok által vélhetően végrehajtandó közvetlen kifizetések alapján
becsülték meg, ezért a végrehajtásról szóló tagállami határozatok ismeretében
azokat ki kell igazítani. Ezenfelül Horvátország esetében adatok
hiányában jelenleg nem lehet megbecsülni a maximalizálással felszabaduló
összegeket. Egy előzetes információkon alapuló, hozzávetőleges
becslés alapján úgy tűnik, ez az összeg Horvátország esetében nulla. A
szükséges adatok rendelkezésre állásakor ezt felül kell vizsgálni. 3. táblázat: A KAP reformjára vonatkozó javaslatok pénzügyi hatásának kiszámítása
költségvetési fejezetenként, a bevételeket és a KAP-kiadásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 (1) || 2013 kiigazított (1) || || ÖSSZESEN 2014–2020 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || BEVÉTELEK || || || || || || || || || || 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 ezen belül: ex 05 07 01 06 – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 KIADÁSOK || || || || || || || || || || 05 02. – Piacok (2) || 3 311 || 3 311 || -659 || -640 || -611 || -582 || -559 || -571 || -582 || -4 203 05 03. – Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (3) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913 05 03. – Közvetlen támogatások – a maximalizálás becsült eredménye (4), amely átkerül a vidékfejlesztésbe || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) (5) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04. – Vidékfejlesztés – a maximalizálás becsült eredménye (4), amely átkerül a közvetlen támogatásokból || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06 – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 60 229 || 60 229 || -1 046 || -1 059 || -1 072 || -1 085 || -1 103 || -1 114 || -1 126 || -7 605 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után || || || -1 115 || -1 128 || -1 141 || -1 154 || -1 172 || -1 183 || -1 195 || -8 088 Megjegyzések: (1) Az összehasonlíthatóság érdekében a 2013-as összegek
megegyeznek az eredeti, 2011. október 12-i bizottsági javaslatokban
szereplőkkel. (2) 2013-ra vonatkozóan a már egyeztetett jogi
kiigazításokat (például a borra vonatkozó felső határ, a
burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás eltörlése, szárított takarmány),
valamint néhány tervezett fejleményt figyelembe vevő, 2012. évi
költségvetési tervezeten alapuló előzetes becslés szerint. A
becslések valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem merül fel további
– piaci zavarok vagy válságok miatti támogatási intézkedésekhez kapcsolódó –
finanszírozási igény. (3) A 2013. évi összeg tartalmazza a
szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012. évi összegek becslését. A
3. táblázatban szereplő, 2014–2020-ra vonatkozó összegek nem tartalmazzák
a horvátországi aknamentesítésre szánt külön tartalékot, ugyanakkor az 1.
táblázatban szereplő megfelelő összegek igen. (4) A maximalizálással felszabaduló összegeket a
tagállamok által vélhetően végrehajtandó közvetlen kifizetések alapján
becsülték meg, ezért a végrehajtásról szóló tagállami határozatok ismeretében
azokat ki kell igazítani. Ezenfelül Horvátország esetében adatok
hiányában jelenleg nem lehet megbecsülni a maximalizálással felszabaduló
összegeket. Egy előzetes információkon alapuló,
hozzávetőleges becslés alapján úgy tűnik, ez az összeg Horvátország
esetében nulla. A szükséges adatok rendelkezésre állásakor ezt
felül kell vizsgálni. (5) A 2013-hoz képesti eltérés kizárólag a gyapot-szerkezetátalakítási
program tagállami költségkeretének a vidékfejlesztéshez történő javasolt
átcsoportosításából adódik (évente 4 millió EUR). A
többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre irányuló átdolgozott
javaslatok (COM(2012)388) további 333 millió EUR-t irányoznak elő. 4. táblázat: A KAP reformjára vonatkozó javaslatok pénzügyi hatásának kiszámítása a
KAP piaci intézkedéseihez kapcsolódó kiadásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 Rendkívüli intézkedések: a jogalap egyszerűsített és kiterjesztett alkalmazási köre || || 154., 155., 156. cikk || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm A durumbúza és a cirok intervenciós felvásárlásának megszüntetése || || korábban a 10. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - A leginkább rászoruló személyeknek szóló élelmiszerprogramok || (2) || korábban az 1234/2007/EK rendelet 27. cikke || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0 Magántárolás (lenrost) || || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (3) || korábban a 637/2008/EK rendelet 5. cikke || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0 Zöldség- és gyümölcstermelői csoportok tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás || || korábban a 117. cikk || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0 Iskolagyümölcs-program || || 21. cikk || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0 Termelői szervezetek megszüntetése a komlóágazatban || || korábban a 111. cikk || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9 Sovány tejpor opcionális magántárolása || || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm A sovány tej / sovány tejpor takarmányként vagy kazein előállításához való felhasználásához nyújtott támogatás megszüntetése || || korábban a 101. és 102. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Vaj opcionális magántárolása || (4) || 16. cikk || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0] A tej promóciós illetékének eltörlése || || korábban a 309. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - 05 02. ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása (5) (6) || || || || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9 Megjegyzések: (1) A 2013. évi szükségletek becslése a 2012.évi
bizottsági költségvetési tervezeten alapul, kivéve a) a gyümölcs- és
zöldségágazatot, ahol a szükségletek a vonatkozó reformok pénzügyi kimutatásain
alapulnak és b) a már egyeztetett jogszabályi módosításokat. (2) A 2013-as összeg megfelel a 121/2012/EU
rendeletben megállapított felső határnak. 2014-től
az intézkedést az 1. fejezetből finanszírozzák. (3) A Görögországra vonatkozó gyapot-szerkezetátalakítási
program költségkerete (4 millió EUR/év) 2014-től a vidékfejlesztéshez
kerül átcsoportosításra. A Spanyolországra vonatkozó költségkeret (6,1
millió EUR/év) 2018-tól az egységes támogatási rendszerbe kerül át (erről
már született döntés). (4) Becsült hatás, ha az intézkedést nem
alkalmazzák. (5) A 05 02. és a 05 03. alcímen belüli kiadások mellett a
05 01., a 05 07. és a 05 08. alcímen belüli közvetlen kiadásokat várhatóan az
EMGA-hoz rendelt bevételből finanszírozzák. (6) A 4. táblázat a reformjavaslat által érintett piaci
intézkedések nettó eredményét mutatja be, míg a 3. táblázatban a „05 02. –
Piacok” sor a 2013. évi kiigazított összeg és a piaci kiadásokra a 2014–2020-as
időszakban rendelkezésre álló becsült összegek közötti különbséget mutatja
be. 5. táblázat: A KAP reformjára vonatkozó javaslatok pénzügyi hatásának kiszámítása a
közvetlen támogatásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest || || || 2013 (1) || 2013 kiigazított (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 || || || || || || || || || || || || Közvetlen támogatások (3) || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 434.2 || 493.0 || 720.1 || 917.2 || 919.7 || 957.0 || 994.3 || 5 435.6 – Már elfogadott módosítások: || || || || || || || || || || || || Fokozatos bevezetés az EU-12-ben || || || || || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1 Gyapot – szerkezetátalakítás || || || || || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4 Állapotfelmérés || || || || || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8 Korábbi reformok || || || || || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2 || || || || || || || || || || || || – Fokozatos bevezetés Horvátországban (3) || || || || || 93.3 || 111.9 || 130.6 || 149.2 || 186.5 || 223.8 || 261.1 || 1 156.3 || || || || || || || || || || || || – A KAP reformjára vonatkozó új javaslatokhoz kapcsolódó módosítások || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 ebből: maximalizálás (4) || || || || || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 || || || || || || || || || || || || 05 03. ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása || || || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 ÖSSZES KIADÁS || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 969.7 || 43 028.4 || 43 255.6 || 43 452.6 || 43 455.2 || 43 492.5 || 43 529.8 || 303 183.6 Megjegyzések: (1) A 2013. évi összeg tartalmazza a
szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012. évi összegek becslését. (2) A már egyeztetett jogszabályi módosítások
figyelembevételével, vagyis az Egyesült Királyság számára biztosított önkéntes moduláció
és a 136. cikk („fel nem használt összegek”) alkalmazása 2013 végén
megszűnik. (3) A horvátországi aknamentesítésre szolgáló
külön tartalék nélkül. (4) A maximalizálással felszabaduló összegeket a
tagállamok által vélhetően végrehajtandó közvetlen kifizetések alapján
becsülték meg, ezért a végrehajtásról szóló tagállami határozatok ismeretében
azokat ki kell igazítani. Ezenfelül Horvátország esetében adatok
hiányában jelenleg nem lehet megbecsülni a maximalizálással felszabaduló
összegeket. Egy előzetes információkon alapuló,
hozzávetőleges becslés alapján úgy tűnik, ez az összeg Horvátország
esetében nulla. A szükséges adatok rendelkezésre állásakor ezt
felül kell vizsgálni. 6. táblázat: A közvetlen támogatások elemei millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2015–2020 II. melléklet || || || || || 42 519.1 || 42 754.0 || 42 963.3 || 42 966.8 || 43 004.1 || 43 041.4 || 257 248.6 Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlathoz nyújtott támogatás (30 %) || || || || || 12 900.1 || 12 894.5 || 12 889.0 || 12 890.0 || 12 901.2 || 12 912.4 || 77 387.2 A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatásra fordítható maximális összeg (2 %) || || || || || 860.0 || 859.6 || 859.3 || 859.3 || 860.1 || 860.8 || 5 159.1 Alaptámogatási rendszer, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás, termeléstől függő önkéntes támogatás || || || || || 28 759.0 || 28 999.9 || 29 215.1 || 29 217.4 || 29 242.8 || 29 268.1 || 174 702.2 A fenti tételekből a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerre fordítható maximális összeg (10 %) || || || || || 4 300.0 || 4 298.2 || 4 296.3 || 4 296.7 || 4 300.4 || 4 304.1 || 25 795.7 A II. mellékletben szereplő borágazati átcsoportosítások (1) || || || || || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1 Maximalizálás (2) || || || || || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 Gyapot || || || || || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6 POSEI/kis égei-tengeri szigetek || || || || || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4 (1) A 2014–2020 közötti időszakra megállapított
közvetlen támogatások tartalmazzák a borágazati támogatások egységes támogatási
rendszerbe való – a tagállamok által 2013-ra vonatkozóan már elfogadott –
áthelyezésével megjelenő összeg becslését. Horvátország
esetében nem készült ilyen becslés, mert ebben az országban a nemzeti
borágazati programot nem hajtják végre 2013-ban, így Horvátország még nem tett
jelentést az átcsoportosításról. (2) A maximalizálással felszabaduló összegeket a tagállamok
által vélhetően végrehajtandó közvetlen kifizetések alapján becsülték meg,
ezért a végrehajtásról szóló tagállami határozatok ismeretében azokat ki kell
igazítani. Ezenfelül Horvátország esetében adatok hiányában
jelenleg nem lehet megbecsülni a maximalizálással felszabaduló összegeket. Egy
előzetes információkon alapuló, hozzávetőleges becslés alapján úgy
tűnik, ez az összeg Horvátország esetében nulla. A
szükséges adatok rendelkezésre állásakor ezt felül kell vizsgálni. 7. táblázat: A KAP reformjára vonatkozó javaslatok pénzügyi hatásának kiszámítása a
közvetlen támogatások nyújtására vonatkozó 2014. évi átmeneti intézkedéseket
illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest || || || 2013 (1) || 2013 kiigazított || 2014 (2) A 73/2009/EK tanácsi rendelet IV. melléklete || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9 Fokozatos bevezetés az EU-10-ben || || || || || 616.1 Állapotfelmérés || || || || || -64.3 Korábbi reformok || || || || || -9.9 05 03. ÖSSZESEN || || || || || ÖSSZES KIADÁS || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4 Megjegyzések: (1) A 2013. évi összeg tartalmazza a
szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012. évi összegek becslését. (2) A kiterjesztett nettó felső határok
tartalmazzák a borágazati támogatások egységes támogatási rendszerbe való – a
tagállamok által 2013-ra vonatkozóan már elfogadott – áthelyezésével
megjelenő összeg becslését. 8. táblázat: A KAP reformjavaslatok pénzügyi hatásának kiszámítása a
vidékfejlesztést illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Vidékfejlesztésre nyújtott támogatás || Változások 2013-hoz képest || || || || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 Vidékfejlesztési programok || || || 14 788.9 || 14 423.4 || || || || || || || || Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (2) || || || || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0 A közvetlen támogatások maximalizálásának eredménye || (3) || || || || || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7 Vidékfejlesztési költségkeret a technikai segítségnyújtás kivételével || (4) || || || || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -65.2 Technikai segítségnyújtás || (4) || || 27.6 || 27.6 || 9.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 35.2 Innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj || (5) || || N.A. || N.A. || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0 További vidékfejlesztési forrás (COM(2012)388 alapján) || || || N.A. || N.A. || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 2 331.0 05 04 ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása || || || || || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás előtt) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 103 516.5 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás után) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 788.1 || 14 952.2 || 14 960.2 || 14 972.8 || 14 973.7 || 14 973.7 || 14 973.7 || 104 594.2 Megjegyzések: (1) A hatályos jogszabályoknak megfelelő,
csak a 2013. pénzügyi év végéig alkalmazandó kiigazítások. (2) A fenti 1. táblázatban (3.1. szakasz) található
összegek megfelelnek az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című
bizottsági közleményben (COM(2011)500 végleges, 2011. június 29.) és a
Bizottság a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi
keretről szóló rendeletre irányuló javaslatában (COM(2012)388, 2012.
július 6.) szereplő összegeknek. Azonban arról még
dönteni kell, hogy a többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a
gyapot-szerkezetátalakítási program egyik tagállamot érintő költségkeretének
2014-től megvalósuló áthelyezését a vidékfejlesztéshez, ami az EMGA
közbenső felső határára és a második pillérre vonatkozó összeg
kiigazítását jelenti (4 millió EUR/év). A fenti 8. táblázatban
az összegek áthelyezésre kerültek, függetlenül attól, hogy megjelennek-e a
többéves pénzügyi keretben. (3) A maximalizálással felszabaduló összegeket a
tagállamok által vélhetően végrehajtandó közvetlen kifizetések alapján
becsülték meg, ezért a végrehajtásról szóló tagállami határozatok ismeretében
azokat ki kell igazítani. Ezenfelül Horvátország esetében adatok
hiányában jelenleg nem lehet megbecsülni a maximalizálással felszabaduló
összegeket. Egy előzetes információkon alapuló,
hozzávetőleges becslés alapján úgy tűnik, ez az összeg Horvátország
esetében nulla. A szükséges adatok rendelkezésre állásakor ezt
felül kell vizsgálni. (4) A technikai segítségnyújtásra vonatkozó 2013. évi
összeget a kezdeti vidékfejlesztési költségkeret alapján állapították meg (az
első pillérből történő áthelyezéseket nem tartalmazza). A 2014–2020 közötti időszakra megállapított technikai
segítségnyújtásra szánt összeg a teljes vidékfejlesztési költségkeret 0,25 %-a. (5) A technikai segítségnyújtásra rendelkezésre
álló összeg fedezi. A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedes jegyig) Megjegyzés: A becslések szerint a jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az
igazgatási jellegű előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a
jogszabályi keretet a humánerőforrások és igazgatási kiadások jelenlegi
szintje mellett lehessen végrehajtani. Az alábbi adatok nem veszik figyelembe Horvátország csatlakozásának
következményeit. || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN DG: Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság: || Humán erőforrás || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 ÖSSZESEN – Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság || Előirányzatok || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 ÖSSZES ELŐIRÁNYZAT a többéves pénzügyi keret 5. fejezetében || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 millió EUR (három tizedes jegyig) || || || N. év[9] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően további évekkel bővíthető (vö. 1.6. pont) || ÖSSZESEN ÖSSZES ELŐIRÁNYZAT a többéves pénzügyi keret 1–5. fejezetében || Kötelezettségvállalási előirányzatok || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || || || || || || || || 3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
operatív előirányzatok felhasználását. –
x A
javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását
vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedes jegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || Megjegyzés: Az egyes
célkitűzések esetében a teljesítést még meg kell határozni (lásd a fenti 1.4.2.
szakaszt) 3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
igazgatási előirányzatok felhasználását. –
x A
javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását
vonja maga után: millió EUR (három tizedes jegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humán erőforrás[10] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humán erőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel
humánerőforrást. –
x A
javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: Megjegyzés: A becslések szerint a jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az
igazgatási jellegű előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a
jogszabályi keretet a humánerőforrások és igazgatási kiadások jelenlegi
szintje mellett lehessen végrehajtani. The figures for
the period 2014-2020 are based on the situation for 2011. The impact of
Croatia's accession has not yet been taken into account in the figures
indicated below. A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedes jeggyel) kell kifejezni || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || Külső személyzet (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve:[11] || XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy || - a központban || || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT – közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT –közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN[12] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal. Az elvégzendő
feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Külső személyzet || 3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség –
x A
javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a 2014–2020 közötti
időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó JAVASLATOKKAL. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a
többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a
rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret
felülvizsgálatára. 3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban –
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást. –
X A vidékfejlesztésre
(EMVA) vonatkozó javaslat az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza
elő: előirányzatok millió EUR (három tizedes jegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || tagállam || tagállam || tagállam || tagállam || tagállam || tagállam || tagállam || tagállam Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN[13] || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó 3.3. A
bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás –
x A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. –
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi
hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: –
x a javaslat a saját
forrásokra gyakorol hatást –
x a javaslat az egyéb
bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedes jegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[14] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően további évekkel bővíthető (vö. 1.6. pont) || || || || || || || || Az
egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó
költségvetési tétel(eke)t. Lásd a 3.2.1. szakaszban a 2. és 3. táblázatot. [1] HL L 112., 2012.4.24. [2] COM(2012) 388, 2012.7.6. [3] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú
költségvetés-tervezés: ABB (Activity
Based Budgeting). [4] A költségvetési rendelet 49.
cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [5] COM (2011) 500 végleges, 2011.
június 29. [6] Az egyes irányítási módszerek
ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő
hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] A költségvetési rendelet 185.
cikkében említett szervek. [8] Az Európai Parlament és a Tanács
várhatóan 2012 őszén fogadja el a rendeletet. [9] Az N. év a
javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [10] A létszámtervben szereplő
tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek esetében a 127 000 EUR
összegű átlagos költség alapján. [11] AC= szerződéses alkalmazott;
INT= átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; AL=
helyi alkalmazott; END= kirendelt nemzeti szakértő. [12] Ez nem tartalmazza a 05 01 04 04.
költségvetési sorra vonatkozó közbenső felső határt. [13] A tagállamok által benyújtandó
vidékfejlesztési programokban kerül meghatározásra. [14] A tradicionális saját források
(vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési
költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.