This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32024D1974
Commission Implementing Decision (EU, Euratom) 2024/1974 of 12 July 2024 establishing the framework for allocating costs related to borrowing and debt management operations under the diversified funding strategy
Komission täytäntöönpanopäätös (EU, Euratom) 2024/1974, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2024, kehyksen vahvistamisesta monipuolisen varainhankintastrategian mukaisiin lainanotto- ja velanhallintatoimiin liittyvien kustannusten jakamiseksi
Komission täytäntöönpanopäätös (EU, Euratom) 2024/1974, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2024, kehyksen vahvistamisesta monipuolisen varainhankintastrategian mukaisiin lainanotto- ja velanhallintatoimiin liittyvien kustannusten jakamiseksi
C/2024/1520
EUVL L, 2024/1974, 18.7.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec_impl/2024/1974/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Euroopan unionin |
FI L-sarja |
2024/1974 |
18.7.2024 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU, Euratom) 2024/1974,
annettu 12 päivänä heinäkuuta 2024,
kehyksen vahvistamisesta monipuolisen varainhankintastrategian mukaisiin lainanotto- ja velanhallintatoimiin liittyvien kustannusten jakamiseksi
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 220 a artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2022/2434 (2) asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046 sisällytettiin hajautettu rahoitusstrategia (monipuolinen varainhankintastrategia) ainoaksi komission toteuttamissa lainanotto- ja velanhallintatoimissa käytettäväksi varainhankintamenetelmäksi. Asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta monipuolista varainhankintastrategiaa sovelletaan rahoitusapuohjelmiin, joiden perussäädökset ovat tulleet voimaan 9 päivänä marraskuuta 2022 tai sen jälkeen. |
(2) |
Komission olisi vahvistettava monipuolisen varainhankintastrategian toteuttamista varten tarvittavat järjestelyt. Monipuolisen varainhankintastrategian soveltaminen edellyttää sellaisten sääntöjen hyväksymistä, joiden avulla määritetään, miten aiheutuneet kustannukset kohdennetaan asianomaisiin rahoitusapuohjelmiin sen varmistamiseksi, että kaikki rahoitusapuun liittyvät unionille aiheutuneet kustannukset veloitetaan tuensaajalta, joka hyötyy lainanotolla hankituista varoista. |
(3) |
Menetelmä, jota käytetään NextGenerationEU-välineeseen liittyvästä monipuolisen varainhankintastrategian toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten jakamiseksi, vahvistettiin [ensimmäisen kerran] komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1095 (3). Nämä järjestelyt on komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU, Euratom) 2022/2545 (4) laajennettu koskemaan kaikkia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 220 a artiklassa tarkoitettuja monipuolisen varainhankintastrategian mukaisesti toteutettavia lainanotto- ja velanhallintatoimia tekemällä kustannustenjakomenetelmään kohdennettuja muutoksia. |
(4) |
Rahoitusapuun liittyvien kustannusten kattamista koskevan velvollisuuden olisi säilyttävä rahoitusavun saajilla asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 220 artiklan 5 kohdan e alakohdan sekä moitteetonta varainhoitoa ja talousarvion tasapainoa koskevien budjettiperiaatteiden mukaisesti. Kaikki kustannukset olisi veloitettava tuensaajilta sellaisen yhden yhtenäisen kustannustenjakomenetelmän perusteella, jolla varmistetaan kustannusten läpinäkyvä ja oikeasuhteinen jakaminen. |
(5) |
Kustannustenjakomenetelmällä olisi varmistettava, että tuensaajaluokat eivät rahoita toistensa kustannuksia. Lainojen kustannukset olisi kohdennettava kokonaisuudessaan kyseisten lainojen saajille, ja sellaisen tuen kustannukset, jota ei makseta takaisin, olisi tapauksen mukaan kohdennettava unionin yleiseen talousarvioon niiden tosiasiallisten kustannusten perusteella, jotka ovat aiheutuneet hankittujen varojen asianomaisen osuuden hankkimisesta ja maksamisesta eri tuensaajille. Menetelmän olisi katettava kaikki lainanotto- ja velanhallintatoimista unionille aiheutuvat kustannukset, mukaan luettuina kaikki hallinnolliset kustannukset, ja sen avulla olisi varmistettava, että kunkin maksun osalta lasketaan eri kustannusluokat. |
(6) |
Tuensaajien oikeudenmukaisen ja tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi otettava käyttöön yhteinen ja yhtenäinen kustannusmenetelmä, jota sovelletaan kaikentyyppisiin maksuihin eli unionin yleisestä talousarviosta takaisin maksettaviin maksuihin sekä maksuihin, jotka tuensaajien on maksettava takaisin. Kustannukset olisi kohdennettava tuensaajille niiden saamien varojen osuuden perusteella. |
(7) |
Kustannustenjakomenetelmässä olisi erotettava toisistaan seuraavat kolme kustannusluokkaa: varainhankintakustannukset, likviditeetinhallintakustannukset ja hallinnolliset kustannukset. Varainhankintakustannukset perustuvat korko- ja muihin kuluihin, jotka komission on maksettava asianomaisten maksujen rahoittamiseksi liikkeeseen lasketuista eri instrumenteista. Likviditeetinhallintakustannukset ovat liikkeeseenlasketuista ja likviditeettitileillä tulevien maksujen kattamiseksi väliaikaisesti varantoina säilytettävistä määristä aiheutuvia kustannuksia. Nämä jatkuvat toiminnan yleiskustannukset kuuluvat olennaisina monipuoliseen varainhankintastrategiaan, ja ne olisi jaettava tasapuolisesti kaikkien tuensaajien kesken. Kolmas kustannusluokka ovat hallinnolliset kustannukset, jotka aiheutuvat monipuolisen varainhankintastrategian toteuttamista varten tarvittavien teknisten ja operatiivisten valmiuksien ylläpitämisestä ja jotka ovat välittömästi seurausta monipuolisen varainhankintastrategian toteuttamisesta. |
(8) |
Jos monipuolisen varainhankintastrategian mukaisesti rahoitettavien rahoitusapuohjelmien kesto ja rakenne poikkeavat NextGenerationEU-välineen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2463 (5) mukaisesti myönnettyjen lainojen kestosta ja rakenteesta, on aiheellista sallia lisäjousto kustannustenjakomenetelmää muuttamalla. Täytäntöönpanopäätöksessä (EU, Euratom) 2022/2545 säädetään, että NextGenerationEU-välineen kustannuslaskentamenetelmän soveltuvuutta on tarkasteltava uudelleen, jos hyväksytään uusia rahoitusapuohjelmia, joilla on erilainen kesto ja rakenne. |
(9) |
Halutun jouston varmistamiseksi kustannustenjakomenetelmän olisi sisällettävä ohjelmaosioiden käsite, jonka avulla maksuja ja niihin liittyviä varainhankintavälineitä voidaan kohdentaa ja tätä kohdentamista voidaan seurata ohjelmakohtaisesti. Tällä tavoin olisi mahdollista kohdentaa varainhankintavälineet kunkin ohjelman taloudellisten ominaispiirteiden mukaisesti ja soveltaa räätälöityä vastuiden hallintaa, johon sisältyy huolellisesti mitoitettu maturiteettien valikoima. Ohjelmaosioiden käyttöönotolla varmistettaisiin, että ohjelmista ei rahoiteta muiden ohjelmien kustannuksia. |
(10) |
Tältä osin olisi myös noudatettava komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU, Euratom) 2023/2825 (6) perustettua hallintokehystä, jonka mukaan varainhankintavälineitä eri ohjelmille kohdennettaessa on otettava huomioon ohjelmien erilaiset maturiteetit ja ohjelmiin kohdistuvat erilaiset rajoitteet. |
(11) |
Varainhankintatoimille tavoitteeksi asetetut keskimääräiset maturiteetit ja varainhankinnan alustavat määrät olisi ilmoitettava ohjelmittain täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 4 artiklan mukaisissa varainhankintasuunnitelmaa koskevissa päätöksissä. Ohjelmakohtaiset tavoitteet muodostavat vuotuisessa lainanottopäätöksessä vahvistettujen enimmäismäärien puitteissa ei-sitovat suuntaviivat varainhankinnan määrille, jotka on tarkoitus saavuttaa varainhankintakauden loppuun mennessä, olettaen, että varainhankintatarpeet eivät muutu. Siinä vaiheessa, kun ohjelmaosiota tai aikaosiota muodostetaan, varainhankintavälineiden ohjelmakohtaiset painotetut keskimääräiset maturiteetit saattavat olla erilaiset kuin varainhankintakauden lopulle asetetut tavoitteet. Komission olisi kohdennettava varainhankintavälineitä eri osioihin kullakin puolivuotiskaudella ottaen huomioon lainanottotoimet, jotka on tarkoitus toteuttaa jäljellä olevalla varainhankintakaudella. Samalla komission olisi parhaan kykynsä mukaan varmistettava, että kullekin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 220 a artiklan soveltamisalaan kuuluvalle rahoitusapuohjelmalle ja neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (7) 5 artiklan 1 kohdan mukaiselle tuelle, jota ei makseta takaisin, tavoitteeksi asetetut keskimääräiset maturiteetit saavutetaan tasapuolisesti koko varainhankintakauden ajan. Komission olisi lainanottotoimia toteuttaessaan ensisijaisesti pyrittävä saamaan mahdollisimman edulliset ehdot ja vasta toissijaisesti pyrittävä saavuttamaan tavoitteeksi asetetut keskimääräiset maturiteetit tasapuolisesti eri ohjelmaosioissa niiden kohdentamisen mukaisesti. Komission olisi säännöllisesti päivitettävä näitä tavoitteita ja seurattava niiden saavuttamista. |
(12) |
Ohjelmaosio olisi perustettava aina kun tulee voimaan uusi rahoitusapuohjelma, jota varten tarvittavat varat on tarkoitus hankkia monipuolisen varainhankintastrategian mukaisesti toteutettavilla toimilla. Ohjelmaosiot olisi kohdennettava joko yhdelle tai usealle tuensaajalle riippuen siitä, voidaanko rahoitusapua myöntää ohjelman perussäädöksen mukaan vain yhdelle vai useammalle tuensaajalle. |
(13) |
Kun on kyse ohjelmista, joista voidaan myöntää rahoitusapua useammalle kuin yhdelle tuensaajalle, tiettyyn ohjelmaosioon sisältyvät maksut ja niihin liittyvät varainhankintavälineet olisi jaettava edelleen aikaosioihin, jotta voidaan varmistaa, että kyseiselle tuensaajalle suoritetusta maksusta veloitettavat varainhankintakustannukset ovat tiiviisti kytköksissä maksun suorittamishetkellä vallitseviin markkinakorkoihin. Varainhankintakustannukset tasataan aikaosion sulkemisen yhteydessä. |
(14) |
Vain yhtä tuensaajaa varten perustettuun rahoitusapuohjelmaan liittyvää ohjelmaosiota ei tarvitse jakaa aikaosioihin, koska kaikki kustannukset kohdennetaan samalle tuensaajalle. |
(15) |
Ohjelmaosioiden lisääminen tämän päätöksen nojalla ei saisi vaikuttaa kustannusten jakamiseen sellaisten ohjelmien osalta, joihin sovelletaan jo nykyistä kustannustenjakomenetelmää. Tämän varmistamiseksi maksut, jotka on suoritettu ennen tämän päätöksen voimaantuloa NextGenerationEU-välineen, asetuksen (EU) 2022/2463 ja minkä tahansa ennen päätöksen voimaantuloa voimassa olleen CAM-ohjelman nojalla, sekä varainhankintavälineet, jotka on jo kohdennettu olemassa oleviin aikaosioihin täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2022/2545 nojalla, olisi koottava aiempia ohjelmia koskevaan ohjelmaosioon, jossa on aikaosioita. Tällaisen aiempia ohjelmia koskevan ohjelmaosion olisi sisällettävä kaikki aikaosiot, jotka on jo perustettu kyseisten ohjelmien rahoittamista varten, sekä näihin ohjelmiin mahdollisesti liittyvät tulevat maksut ja varainhankintavälineet. Näin varmistetaan, että uusi lähestymistapa ei vaikuta komissiolle aiheutuneiden kustannusten jakamiseen nykyisen kustannustenjakomenetelmän perusteella. |
(16) |
Lainanottotoimien varainhankintakustannukset olisi johdettava kustannuksista, jotka aiheutuvat kaikista ohjelmaosioon ja, jos kyseessä on useaa tuensaajaa koskeva ohjelma, vastaavaan aikaosioon kuuluvista lainanottotoimista. Lainansaajilta tai, kun on kyse neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (8) 3 artiklan 1 kohdan mukaisista ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista, unionin yleisestä talousarviosta olisi veloitettava samanlainen maksu, kun kustannukset kohdennetaan saman osion tuensaajille. Tällä menetelmällä, jossa kustannukset määräytyvät ohjelman tai aikaosion koko keston ajalta, vältetään tiettyyn ajankohtaan perustuva sattumanvaraisuus, joka on tunnusomaista perinteiselle back-to-back-menetelmälle. Kyseisessä menetelmässä tietyn tuensaajan kustannukset perustuivat ehtoihin, jotka voitiin saada sinä nimenomaisena päivänä, jona laina otettiin. |
(17) |
Ohjelmaosion olisi oltava aktiivinen koko sen ajan, kun ohjelmaan liittyviä maksuja suoritetaan. Useaa tuensaajaa koskevassa ohjelmaosiossa olisi oltava kullakin hetkellä vain yksi aktiivinen aikaosio. Kun aikaosiot on muodostettu, niiden olisi pääsääntöisesti oltava voimassa puolivuotiskausi, joka alkaa joko 1 päivänä tammikuuta tai 1 päivänä heinäkuuta. Kun on kyse aiempia ohjelmia koskevasta ohjelmaosiosta, ensimmäisen aikaosion olisi katettava ajanjakso kesäkuun 1 päivästä 2021joulukuun 31 päivään 2021, jotta voidaan ottaa huomioon NextGenerationEU-välineen varainhankintatoimien käynnistymishetki. Ohjelman ensimmäinen aikaosio olisi pääsääntöisesti muodostettava sen ajanjakson aikana, jolloin suoritetaan ensimmäinen maksu. Aikaosion tai ohjelmaosion olisi oltava aktiivinen, kunnes osioon kohdennetun pitkäaikaisen varainhankinnan määrä vastaa maksujen määrää. Jos määrät eivät kuitenkaan vastaa toisiaan puolivuotiskauden lopussa, aikaosion olisi oltava aktiivinen, kunnes maksujen määrä ja pitkäaikaisen varainhankinnan määrä vastaavat toisiaan. Tällaisessa tapauksessa olisi voitava jatkaa väliaikaisesti maksujen kohdentamista aktiiviseen aikaosioon ja samanaikaisesti kohdentaa varainhankintavälineitä seuraavaan aikaosioon. |
(18) |
Vaikka varainhankintakustannukset voivat vaihdella sen ajanjakson aikana, jolloin ohjelmaosio tai tapauksen mukaan aikaosio on aktiivinen, sellaisten rahoitusoloihin liittyvien erojen vuoksi, joihin komissio ei voi vaikuttaa, komission olisi hallinnoitava lainanotto- ja velanhallintatoimia varmistaakseen, että kullekin ohjelmaosiolle ja tapauksen mukaan aikaosiolle tavoitteeksi asetettu maturiteetti saavutetaan vastaavassa määrin. Lisäksi komission olisi aina asetettava etusijalle mahdollisimman edullisten ehtojen saaminen kaikissa ohjelmissa. |
(19) |
Komission varainhankintastrategian avulla voidaan hallita paremmin korkoriskiä ja muita rahoitusriskejä. Lainansaajilta perittävien korkojen oletetaan pysyvän vakaina, joskin korkojen ajoittainen marginaalinen uudelleenlaskenta saattaa olla tarpeen silloin, kun on korvattava erääntyviä pitkäaikaisia varainhankintavälineitä. Komissio aikoo kehittää valmiuksiaan hyödyntää swapien kaltaisia johdannaisia hallitakseen jäljellä olevaa korkoriskiä ja tarjotakseen lainansaajille mahdollisuuden kiinteäkorkoisiin lainoihin, jos tämä on perusteltua. Kiinteäkorkoisen järjestelyn valitsevien tuensaajien olisi vastattava kaikista kustannuksista, joita tästä vaihtoehdosta aiheutuu. |
(20) |
Ohjelmaosioon tai tapauksen mukaan aikaosioon sisältyvien maksujen määrän olisi oltava yhtä suuri kuin kyseiseen ohjelmaosioon tai aikaosioon kohdennettujen pitkäaikaisten varainhankintavälineiden määrä. Kun on kyse useaa tuensaajaa koskevien ohjelmien osioista, hankitut varat olisi useimmissa tapauksissa maksettava samassa aikaosiossa ja kohdennettava samaan aikaosioon kuin niiden hankkimiseen käytettävien pitkäaikaisten varainhankintavälineiden liikkeeseenlasku. Ennakoimattomat maksuviivästykset saattavat kuitenkin johtaa tilanteisiin, joissa pitkäaikaiseen varainhankintaan perustuvat varat on hankittu, mutta niitä ei voida maksaa alkuperäisen aikataulun mukaisesti. Tämä mahdollisuus olisi otettava huomioon silloin, kun kohdennetaan maksuja eri aikaosioihin. |
(21) |
On asianmukaista myös säätää mahdollisuudesta ennakoida edeltävässä aikaosiossa maksutarpeita, joita syntyy seuraavan aikaosion alkuvaiheessa. Tällaisten tilanteiden huomioon ottamiseksi ja sen varmistamiseksi, että rahoitusta on käytettävissä edullisin ehdoin, pitkäaikaisia varainhankintavälineitä olisi voitava kohdentaa seuraavaan aikaosioon. |
(22) |
Valmius hallinnoida varainhankintatoimien likviditeettiä turvautumalla lyhtyaikaiseen lainanottoon ja käteisvarojen hallussapitoon vakavaraisuustarkoituksia varten on monipuolisen varainhankintastrategian keskeinen ja määräävä piirre. Komission olisi voitava tällaisen likviditeetinhallinnan avulla vastata kaikkiin maksutarpeisiin ja mukauttaa liikkeeseenlaskua markkinaolosuhteisiin. On aiheellista vahvistaa menetelmät täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 6 ja 8 artiklassa tarkoitettuun likviditeetinhallintaan liittyvien kustannusten laskemiseksi. Niihin olisi sisällyttävä kustannukset, jotka aiheutuvat lyhytaikaisten varainhankintavälineiden liikkeeseenlaskusta, joidenkin hankittujen varojen säilyttämisestä väliaikaisesti likviditeettitilillä, jotta voidaan varmistaa kyky suorittaa kaikki maksut vaadittaessa, sekä korkoriskien ja muiden rahoitusriskien hallinnasta. Kustannukset, jotka aiheutuvat omien joukkovelkakirjojen takaisinostosta ja/tai hallussapidosta likviditeetinhallintaa varten, olisi myös katsottava likviditeetinhallintakustannuksiksi. Tässä päätöksessä olisi vahvistettava perusta näiden likviditeettikustannusten laskemiselle ja niiden oikeudenmukaiselle ja tasapuoliselle perimiselle kaikilta kyseeseen tulevilta hankittujen varojen saajilta asianomaisen vuoden aikana. |
(23) |
Likviditeetinhallintatoimien avulla olisi voitava minimoida likviditeetinhallintakustannukset, joita saattaa aiheutua käteisvarojen hallussapidosta vakavaraisuustarkoituksia varten. Likviditeettivarantojen sijoitustuotossa, joka on peräisin vakuudellisista tai vakuudettomista rahamarkkinatransaktioista, olisi otettava huomioon kuhunkin transaktioon liittyvä päivittäinen korko ja mahdollinen kaupankäyntimaksu tai agio/disagio. Näiden toimien sijoitustuoton olisi oltava kyseisen likviditeetin liikkeeseen laskemisesta ja säilyttämisestä aiheutuvien kustannusten summa, ja tällaisten likviditeettivarantojen mahdollinen sijoitustuotto olisi kohdennettava neljännesvuosittain määräsuhteessa takaisin maksamatta oleviin maksuihin. |
(24) |
Tiettyyn ohjelmaosioon tai tapauksen mukaan aikaosioon kohdennettujen pitkäaikaisten varainhankintavälineiden määrää suuremmat kyseisen ohjelmaosion tai aikaosion maksut tai suoritettavat korkomaksut voivat johtaa likviditeettivajeen muodostumiseen osiossa. Tiettyyn ohjelmaosioon tai tapauksen mukaan aikaosioon kohdennettujen pitkäaikaisten varainhankintavälineiden määrää pienemmät kyseisen ohjelmaosion tai aikaosion maksut tai takaisinmaksut voivat puolestaan johtaa likviditeettiylijäämän muodostumiseen. Näiden likviditeettiylijäämien tai -vajeiden kompensointi on välttämätön edellytys monipuolisen varainhankintastrategian toteuttamiselle. Näitä kustannuksia ei pitäisi kattaa asianomaisista osioista, vaan ne olisi erotettava muista kustannuksista ja niitä olisi hallinnoitava osana erillisiä likviditeetinhallinnan yleiskustannuksia. Tässä päätöksessä olisi otettava käyttöön mekanismi likviditeettivajeista tai -ylijäämistä aiheutuvien kustannusten selvittämiseksi, jotta ne voidaan kattaa varainhankintaohjelmasta kokonaistasolla likviditeetinhallintakustannusten muodossa. Komission olisi käytettävä likviditeetinhallintaosiota yhtä tuensaajaa koskevan ohjelman ohjelmaosioissa tai useaa tuensaajaa koskevan ohjelman aikaosioissa mahdollisesti olevan positiivisen tai negatiivisen käteisvarasaldon tasaamiseksi niin, että se vastaa maksujen kokonaismäärää. |
(25) |
Monipuolisen varainhankintastrategian toteuttaminen edellyttää sellaisten uusien valmiuksien hankkimista, joita tarvitaan, jotta pääomamarkkinoille päästään mahdollisimman edullisin ehdoin ja jotta varmistetaan tällaisen infrastruktuurin jatkuva ja tehokas ylläpito. Tähän sisältyvät kustannukset, joita aiheutuu likviditeettitilien ylläpitämisestä, EU:n velkasitoumuksia ja joukkolainoja koskevien huutokauppojen järjestämisessä tarvittavien valmiuksien hankkimisesta sekä uusien sisäisten tiedonkäsittelyvalmiuksien käyttöönotosta. Tällaiset kustannukset, jotka aiheutuvat suoraan lainanotto- ja maksutoimista, olisi katsottava yleiskustannuksiksi, joissa erotetaan toisistaan lainanotto- ja maksuinfrastruktuurin luomiseen ja sen ylläpitoon liittyvät kustannukset. Nämä kustannukset olisi otettava huomioon hallintokuluihin liittyvissä palvelukustannuksissa. |
(26) |
Hallintokuluihin liittyviin palvelukustannuksiin sisältyvät kaikki hallinnolliset kustannukset, jotka aiheutuvat suoraan monipuolisen varainhankintastrategian toteuttamisesta. Nämä kustannukset ovat joko operatiivisten valmiuksien luomisesta aiheutuvia kertaluonteisia perustamiskustannuksia tai välttämättömiä toistuvia kustannuksia, jotka johtuvat suoraan monipuolisen varainhankintastrategian mukaisista lainanotto- ja velanhallintatoimista ja aiheutuvat ajan kuluessa. Toistuvat kustannukset ovat tiettynä vuonna suoritettaviin maksuihin kohdistettavia säännöllisiä vuotuisia kustannuksia, kun taas perustamiskustannukset olisi kirjattava kertaluonteisiksi kuluiksi. |
(27) |
Näitä toimia koskevia perustamiseen ja valmiuksien luomiseen liittyviä kustannuksia on aiheutunut jo vuodesta 2021 alkaen, ja ne on jo kohdennettu NextGenerationEU-välineen rahoitusapuohjelmien tuensaajille erityisten perustamiseen liittyvien yleiskustannusten kautta. Sen vuoksi asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 220 a artiklan soveltamisalaan kuuluvien muiden rahoitusapuohjelmien tuensaajien ei pitäisi vastata tähän aiempaan valmiuksien kehittämiseen liittyvistä kustannuksista vaan ainoastaan kyseisen infrastruktuurin ylläpitoon tai sen tulevaan kehittämiseen liittyvistä tulevista menoista. Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 220 a artiklan soveltamisalaan kuuluvien rahoitusapuohjelmien hallintokustannusten osuus, NextGenerationEU-välinettä lukuun ottamatta, olisi määritettävä sen mukaan, mikä on kunkin ohjelman osuus varoista, jotka on kerätty monipuolisen varainhankintastrategian avulla sinä vuonna, jona hallintokustannukset aiheutuivat. |
(28) |
Hallintokuluihin liittyviin palvelukustannuksiin sisältyvät hallinnolliset kustannukset olisi rajoitettava tyhjentävässä luettelossa mainittuihin hyväksyttäviin kustannuksiin, jotka liittyvät suoraan monipuoliseen varainhankintastrategiaan. Ulkopuolisten konsulttien palkkaamisesta aiheutuvat sopimusperusteiset maksut sisältyvät hyväksyttävien hallintomenojen luetteloon vuoden 2023 vuotuisen talousarvion yhteydessä tehtyjen sopimusten perusteella. Hyväksyttävien hallintomenojen luettelon laajentamisesta on ilmoitettu jäsenvaltioiden viranomaisille ennen tämän päätöksen hyväksymistä. Yhteenlasketut hallintokuluihin liittyvät palvelukustannukset muodostavat hyvin pienen osan monipuolisen varainhankintastrategian mukaisista toimista aiheutuvista kokonaiskustannuksista. |
(29) |
Jälkilaskutusprosessilla on tarkoitus varmistaa, että kustannukset peritään takaisin aina seuraavana vuonna siihen saakka, kun monipuolisen varainhankintastrategian mukaisista lainanotto-, velanhallinta- ja maksutoimista ei enää aiheudu kustannuksia. |
(30) |
Unioni voi poikkeuksellisesti vastata lainanottoon ja lainanantoon liittyvistä korko- ja hallintokustannuksista esimerkiksi Ukrainalle asetuksen (EU) 2022/2463 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2024/792 (9) nojalla myönnettyjen rahoitusapulainojen osalta. Tarvittavat varat on asetuksen (EU) 2022/2463 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti osoitettava jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla siltä osin kuin kyseisiä kustannuksia ei kateta muilla keinoin. Tällaisessa tapauksessa kustannusten laskutus olisi yhdenmukaistettava niiden kustannusten laskutuksen kanssa, jotka koskevat asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 1 kohdan mukaisista ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista suoritettavia maksuja, ja kyseiset kustannukset olisi koottava yhteen neljännesvuosittain. |
(31) |
Komission olisi annettava vahvistusilmoitus jokaisesta maksusta, mukaan lukien asetuksen (EU) 2020/2094 2 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettu tuki, jota ei makseta takaisin, asetuksen (EU) 2020/2094 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu takaisinmaksettava tuki jäsenvaltioille sekä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 220 a artiklan soveltamisalaan kuuluvien rahoitusapuohjelmien nojalla jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle myönnetyt lainat. |
(32) |
Monipuolisen varainhankintastrategian mukaisten lainojen täytäntöönpanossa olisi noudatettava yhdenmukaisia rahoitusehtoja (maturiteetti- ja takaisinmaksuprofiili) kunkin samaan rahoitusapuohjelmaan kuuluvan maksun osalta edellyttäen, että ne ovat yhteensopivia monipuolisen varainhankintastrategian kanssa. Kun on kyse tuesta, jota ei makseta takaisin, vahvistusilmoituksen olisi oltava tärkein peruste, jonka pohjalta kyseiset rahoitusehdot määräytyvät unionin yleisen talousarvion osalta. Vahvistusilmoituksen tarkoituksena on määrittää kustannuksia koskeva maksupyyntö ilmoituksessa esitettyjen rahoitusehtojen pohjalta. Näihin ehtoihin olisi sisällyttävä maksun suorituspäivä, rahoitusavun määrä, varainhankintakustannusten maksupäivä ja eräpäivä. Vahvistusilmoitus muodostaa olennaisen perustan sellaiseen tukeen, jota ei makseta takaisin, liittyvälle EU:n talousarviosuunnittelulle, rahoitusketjuille ja kirjanpidolle. |
(33) |
Lainasopimuksissa olisi viitattava tähän päätökseen siltä osin kuin on kyse lainojen kustannusten laskemisessa ja perimisessä sovellettavasta menetelmästä. |
(34) |
Tätä päätöstä olisi sovellettava kaikkiin NextGenerationEU-ohjelmaan kuuluviin lainanottotoimiin ja maksuihin, myös niihin, jotka ajoittuvat tämän päätöksen voimaantuloa edeltävälle ajalle, |
(35) |
Koska muiden poliittisten painopisteiden ohella on tarpeen myöntää Ukrainalle heinäkuussa 2024 riittävästi ja asianmukaisesti rahoitusapua Ukrainan tukivälineestä, tämän päätöksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 LUKU
Kohde, määritelmät ja yleiset säännöt
1 artikla
Kohde, soveltamisala ja perusperiaate
1. Tässä päätöksessä vahvistetaan yksi yhtenäinen menetelmä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 220 a artiklan soveltamisalaan kuuluvien rahoitusapuohjelmien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 5 artiklan 1 kohdan mukaisen tuen, jota ei makseta takaisin, jäljempänä yhdessä ’CAM-ohjelmat’, puitteissa toteutetuista lainanotto- ja velanhallintatoimista aiheutuvien kustannusten kohdentamiseksi.
2. Kustannustenjakomenetelmän täytäntöönpanossa noudatetaan oikeudenmukaisuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita varmistamalla, että kustannukset jakautuvat saadun tuen suhteellisen osuuden perustella.
2 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan:
1) |
’tuensaajalla’ jäsenvaltiota tai kolmatta maata, joka on CAM-ohjelman mukaisen lainasopimuksen osapuoli, tai unionin yleistä talousarviota silloin kun on kyse päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 5 artiklan 1 kohdan mukaisesta tuesta, jota ei makseta takaisin; |
2) |
’maksulla’ takaisinmaksettavan tuen tai sellaisen tuen, jota ei makseta takaisin, rahoittamiseksi toteutetuista lainanotto- ja velanhallintatoimista saatujen tulojen siirtämistä tuensaajalle; |
3) |
’varainhankintavälineillä’ monipuolisen varainhankintastrategian mukaisia joukkolainoja, velkakirjoja, yritystodistuksia ja EU:n velkasitoumuksia tai mitä tahansa muita asianmukaisia lyhyt- ja/tai pitkäaikaisia rahoitusinstrumentteja; |
4) |
’korkokaudella’ kahdentoista (12) kuukauden jaksoa tai muuta sellaista ajanjaksoa, joka voidaan määritellä vahvistusilmoituksessa ja joka alkaa maksun suorituspäivästä tai edeltävästä koronmaksupäivästä; |
5) |
’likviditeetinhallinnalla’ varainhankintavälineisiin ja maksuihin liittyvien kassavirtojen hallintaa; |
6) |
’lainasopimuksella’ Euroopan unionin, jota edustaa komissio, ja CAM-ohjelman tuensaajan välistä sopimusta, joka koskee lainatukea; |
7) |
’lainanottotoimilla’ täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja toimia; |
8) |
’velanhallintatoimilla’ täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimia; |
9) |
’likviditeetinhallintatoimilla’ täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja toimia; |
10) |
’lyhytaikaisella varainhankinnalla’ täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 2 artiklan 16 kohdassa tarkoitettuja toimia; |
11) |
’pitkäaikaisella varainhankinnalla’ täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 2 artiklan 10 kohdassa tarkoitettuja toimia; |
12) |
’yhtä tuensaajaa koskevalla ohjelmalla’ CAM-ohjelmaa, jonka perussäädös mahdollistaa lainojen tai avustusten maksamisen yhdelle tuensaajalle; |
13) |
’useaa tuensaajaa koskevalla ohjelmalla’ CAM-ohjelmaa, jonka perussäädös mahdollistaa lainojen tai avustusten maksamisen useammalle kuin yhdelle tuensaajalle; |
14) |
’NextGenerationEU-ohjelmalla’ mitä tahansa ohjelmaa, jota rahoitetaan asetuksen (EU) 2020/2094 2 artiklan 2 kohdan nojalla, siltä osin kuin ohjelmalla toteutetaan kyseisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä; |
15) |
’elpymis- ja palautumistukivälineen lainoilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (10) 14 artiklan mukaista lainatukea; |
16) |
’Ukrainan tukivälineellä’ asetuksella (EU) 2024/792 perustettua tukivälinettä tuen antamiseksi Ukrainalle vuosina 2024–2027; |
17) |
’makrotaloudellinen rahoitusapu plus -välineellä’ asetuksella (EU) 2022/2463 perustettua välinettä tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023. |
3 artikla
Kustannuslajit
Perustetaan seuraavat kustannusluokat:
a) |
varainhankintakustannukset; |
b) |
likviditeetinhallintakustannukset; |
c) |
hallintokuluihin liittyvät palvelukustannukset. |
2 LUKU
Varainhankintakustannukset ja likviditeetinhallintakustannukset
4 artikla
Ohjelmaosioiden ja aikaosioiden muodostaminen
1. Ohjelmaosio kattaa yhden CAM-ohjelman. Se perustetaan kunkin CAM-ohjelman voimaantulon jälkeen.
2. Kun on kyse useaa tuensaajaa koskevasta ohjelmasta, kukin ohjelmaosio sisältää aikaosioita. Aikaosio kattaa joko 1 päivänä tammikuuta tai 1 päivänä heinäkuuta alkavan puolivuotiskauden. Kun uusi CAM-ohjelma tulee voimaan, ensimmäinen aikaosio sijoittuu puolivuotiskaudelle, jonka aikana ensimmäinen maksu suoritetaan, ja päättyy joko 30 päivänä kesäkuuta tai 31 päivänä joulukuuta. Vain yksi ohjelmaosion aikaosio on kullakin hetkellä aktiivinen, lukuun ottamatta tämän päätöksen 5 artiklan 6 kohdan mukaista poikkeusta.
3. Aikaosio on aktiivinen, kunnes rahoitusapuun liittyvien maksujen määrä on yhtä suuri kuin aikaosioon kohdennettujen vastaavien pitkäaikaisten varainhankintavälineiden määrä.
4. Yhtä tuensaajaa koskevien ohjelmien ohjelmaosiot eivät sisällä aikaosioita.
5. Ohjelmaosiot ovat aktiivisia, kunnes rahoitusapuun liittyvien maksujen kokonaismäärä on yhtä suuri kuin ohjelmaosioon kohdennettujen vastaavien pitkäaikaisten varainhankintavälineiden kokonaismäärä.
5 artikla
Varainhankintavälineiden ja maksujen kohdentaminen ohjelmaosioihin ja aikaosioihin
1. Tietystä CAM-ohjelmasta suoritettavat maksut ja ohjelmaan liittyvät varainhankintavälineet kohdennetaan kyseistä ohjelmaa varten perustettuun ohjelmaosioon. Tietystä useaa tuensaajaa koskevasta ohjelmasta suoritettavat maksut ja ohjelmaan liittyvät varainhankintavälineet kohdennetaan aikaosioon, joka on aktiivinen maksun suorittamishetkellä.
2. Maksu jää samaan ohjelmaosioon tai aikaosioon sen jäljellä olevan määrän osalta, joka on vielä maksettava takaisin.
3. Muut kuin 7 kohdassa tarkoitetut pitkäaikaiset varainhankintavälineet on kohdennettava niihin ohjelmaosioihin ja tapauksen mukaan niihin aikaosioihin, jotka ovat aktiivisia sen lainanottotoimen toteuttamishetkellä, jossa pitkäaikaiset varainhankintavälineet otetaan käyttöön.
4. Varainhankintavälineet, joilla on tarkoitus rahoittaa maksu seuraavassa aikaosiossa, voidaan kuitenkin kohdentaa kyseiseen seuraavaan aikaosioon.
5. Jos maksujen määrä aikaosion puolivuotiskauden lopussa ylittää pitkäaikaisten varainhankintavälineiden määrän, aikaosion puolivuotiskauden päättymisen jälkeen toteutetuissa lainanottotoimissa käyttöön otetut pitkäaikaiset varainhankintavälineet on kohdennettava kyseiseen aikaosioon, kunnes pitkäaikaisten varainhankintavälineiden määrä vastaa kyseisen aikaosion maksujen määrää.
6. Pitkäaikaiset varainhankintavälineet on kohdennettava ohjelmaosioon tai aikaosioon transaktion toteutushetkellä, ja samalla on varmistettava parhaalla mahdollisella tavalla, että CAM-ohjelmille tavoitteeksi asetetut erilaiset keskimääräiset maturiteetit saavutetaan tasapuolisesti käynnissä olevalla varainhankintakaudella, ja otetaan huomioon seuraavat tekijät:
a) |
monipuolisen varainhankintastrategian puitteissa suunnitellut kokonaismäärät ja tavoitteeksi asetettu keskimääräinen maturiteetti sellaisina kuin ne vahvistetaan täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 4 artiklan mukaisesti annetuissa päätöksissä; |
b) |
perussäädöksistä mahdollisesti johtuvat vaatimukset ja erityisesti kunkin CAM-ohjelman keskimääräistä maturiteettia koskeva yläraja ja niiden velkojen enimmäismäärä, jotka voidaan tiettynä vuonna kattaa unionin yleisestä talousarviosta kyseisen CAM-ohjelman puitteissa; |
c) |
unionin, jota edustaa komissio, ja tuensaajan välisissä lainasopimuksissa vahvistetut lainojen maturiteetit; |
d) |
kaikki varainhankinta- tai maksusuunnitteluun tehdyt olennaiset muutokset, jotka sisältyvät täytäntöönpanopäätöksen (EU, Euratom) 2023/2825 4 artiklan mukaiseen päätökseen. |
7. Kaikki pitkäaikaiset varainhankintavälineet pysyvät joko osittain tai kokonaan kohdennettuina samaan ohjelmaosioon tai aikaosioon sen jäljellä olevan määrän osalta, joka on vielä maksettava takaisin.
8. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos saman ohjelmaosion edelliseen aikaosioon kohdennettujen pitkäaikaisten varainhankintavälineiden nimellismäärä ylittää kyseiseen osioon kyseisen kohdan mukaisesti kohdennettujen maksujen määrän, maksut on edelleen kohdennettava kyseiseen aikaosioon, joka näin ollen pysyy aktiivisena, kunnes maksujen määrä on yhtä suuri kuin pitkäaikaisten varainhankintavälineiden määrä.
9. Sellaiset pitkäaikaiset varainhankintavälineet, joilla korvataan erääntyviä pitkäaikaisia varainhankintavälineitä, on kohdennettava samaan ohjelmaosioon tai aikaosioon. Jäljempänä olevaa 7 artiklaa sovelletaan tilanteissa, joissa erääntyvän pitkäaikaisen varainhankintavälineen erääntymispäivä ja sen korvaavan pitkäaikaisen varainhankintavälineen lainanottopäivä eivät vastaa toisiaan.
6 artikla
Likviditeetinhallintaosio
1. Likviditeetinhallintaosiota käytetään, kunnes hyväksytyt CAM-ohjelmien lainanottotoimet on maksettu kokonaisuudessaan takaisin.
2. Lyhytaikaiset varainhankintavälineet, likviditeetinhallintatoimet ja velanhallintatoimet sekä niistä aiheutuvat kustannukset on kohdennettava likviditeetinhallintaosioon.
7 artikla
Likviditeettisaldojen tasaaminen
1. Missä tahansa ohjelmaosiossa ja aikaosiossa olevien likviditeettivarantojen taso lasketaan päivittäin sisään- ja ulosvirtausten erotuksena liitteessä olevassa 1 kohdassa esitetyn vaiheen 3 mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu positiivinen määrä, jäljempänä ’likviditeettiylijäämä’, on kohdennettava päivittäin asianomaisesta ohjelmaosiosta tai aikaosiosta likviditeetinhallintaosioon liitteessä olevassa 1 kohdassa esitetyn vaiheen 4 mukaisesti asianomaisen ohjelmaosion tai aikaosion kyseisen päivän varainhankintakustannusten perusteella.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua negatiivista määrää, jäljempänä ’likviditeettivaje’, vastaava määrä on otettava päivittäin likviditeetinhallintaosiosta ja kohdennettava asianomaiseen ohjelmaosioon tai aikaosioon liitteessä olevassa 1 kohdassa esitetyn vaiheen 6 mukaisesti likviditeetinhallintaosion kyseisen päivän varainhankintakustannusten, mukaan lukien kaikki 2 kohdassa tarkoitetut siirrot, perusteella.
8 artikla
Ohjelmaosioiden ja aikaosioiden varainhankintakustannusten laskeminen
1. Kaikkien ohjelmaosioiden ja aikaosioiden varainhankintakustannukset lasketaan päivittäin.
2. Varainhankintavälineen varainhankintakustannukset muodostuvat kuhunkin varanhankintavälineeseen liittyvistä päivittäisistä koroista ja mahdollisesta agiosta/disagiosta, joka perustuu liikkeeseenlaskun kokonaishintaan.
3. Ohjelmaosion tai aikaosion päivittäiset varainhankintakustannukset muodostuvat kyseiseen ohjelmaosioon tai aikaosioon kohdennettujen varainhankintavälineiden päivittäisistä varainhankintakustannuksista 7 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamisen tulosten jälkeen.
9 artikla
Likviditeetinhallintakustannusten laskeminen
1. Likviditeetinhallintakustannukset ovat liitteessä olevassa 2 kohdassa tarkoitettu likviditeetinhallintaosion cost of carry -kustannusten summa.
2. Cost of carry -kustannukset ovat likviditeetinhallintaosion asiaankuuluvista varainhankintavälineistä kertyneen koron, 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen likviditeettiylijäämien tai kyseisen artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen likviditeettivajeiden tasoittamisesta aiheutuvien kustannusten ja tulojen ja likviditeettivarantojen tuottaman sijoitustuoton välinen erotus.
3. Likviditeettivarantojen sijoitustuotossa otetaan huomioon kaikki sijoitukseen liittyvät kustannukset.
4. Likviditeetinhallintakustannukset lasketaan päivittäin.
10 artikla
Likviditeetinhallintakustannusten kohdentaminen
1. Likviditeetinhallintakustannukset lasketaan päivittäisten likviditeetinhallintakustannusten summana vuosineljänneksen ajalta. Ne kohdennetaan kuhunkin maksuun käyttämällä määräsuhdetta, joka vastaa kyseisen maksun suhteellista osuutta suoritettujen maksujen takaisin maksamatta olevasta kokonaismäärästä vuosineljänneksen lopussa.
11 artikla
Varainhankintakustannusten kohdentaminen maksuun
1. Saman ohjelmaosion tai aikaosion maksuihin on kohdennettava samat keskimääräiset päivittäiset varainhankintakustannukset asianomaisten maksujen takaisinmaksuun asti.
2. Kunkin takaisin maksamatta olevan määrän päivittäiset varainhankintakustannukset lasketaan kertomalla ohjelmaosion tai aikaosion yhteenlasketut varainhankintakustannukset 7 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamisen jälkeen kyseisen maksun määrällä jaettuna sen ohjelmaosion suoritettujen maksujen takaisin maksamatta olevalla kokonaismäärällä, johon maksu on kohdennettu.
3 LUKU
Hallintokuluihin liittyvät palvelukustannukset
12 artikla
Hallintokuluihin liittyvät palvelukustannukset
Hallintokuluihin liittyvät palvelukustannukset muodostuvat toistuvista tuensaajille aiheutuvista hallinnollisista kustannuksista. Niiden on sisällettävä elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen perustamiskustannukset 14 artiklassa ja 21 artiklan 5 kohdassa esitetyissä rajoissa. Hallintokuluihin liittyvät palvelukustannukset lasketaan liitteessä olevan 3 kohdan mukaisesti.
13 artikla
Toistuvat hallinnolliset kustannukset
1. Toistuviin hallinnollisiin kustannuksiin sisältyvät kaikki kustannukset, joita komissiolle aiheutuu lainanotto- ja velanhallintatoimien toteuttamisesta, ja niitä ovat seuraavat: oikeudelliset kulut, kuten oikeudellisesta neuvonnasta ja oikeudellisista lausunnoista aiheutuvat kulut, velanhallintaa ja likviditeetin hallintaan liittyvät maksut, tilinhoitoon ja maksujen hallintaan liittyvät kustannukset, ulkoisen tarkastuksen kustannukset, huutokauppapaikkojen ylläpitomaksut, luottoluokituslaitosten palkkiot, listautumismaksut, verot, rekisteröinti-, julkaisu- ja selvitysmaksut, tietotekniikkakustannukset, markkinatutkimuksiin liittyvät menot, konsultointipalkkiot ja muut sijoittajasuhteisiin liittyvät kulut, hallinnointivälineistä aiheutuvat kulut sekä monipuolisen varainhankintastrategian toteuttamiseen liittyvät ulkopuoliselle henkilöstölle suoritettavat sopimusperusteiset maksut ja koulutuskustannukset.
2. Siltä osin kuin nämä kustannukset ovat yhteisiä muiden rahoitusapuohjelmien yhteydessä toteutetuille lainanottotoimille, laskelmaan sisällytettävät kustannukset perustuvat määräosuuteen, joka kohdennetaan kyseiseen CAM-ohjelmaan osoitettuihin lainanotto- ja velanhallintatoimiin asianomaisena kalenterivuonna.
3. Toistuvat hallinnolliset kustannukset lasketaan kunkin lainasopimuksen nojalla saadun maksun osalta käyttämällä määräsuhdetta, joka vastaa kyseisen maksun suhteellista osuutta kaikista takaisin maksamatta olevista maksuista eri CAM-ohjelmissa kalenterivuoden lopussa.
14 artikla
Elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen perustamiskustannukset
1. Elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen perustamiskustannuksiin sisältyvät kaikki kustannukset, joita komissiolle aiheutuu NextGenerationEU-välineen lainanotto-, velanhallinta- ja maksujenhallintatoimien toteuttamiseen tarvittavien valmiuksien luomisesta. Niihin sisältyvät NextGenerationEU-välineen tilien, huutokauppapaikan ja sijoittajien hallintavälineen perustamiseen liittyvät kustannukset, muut tietotekniikkakustannukset sekä markkinatutkimuksiin liittyvät kustannukset ja konsulttipalkkiot.
2. Elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimuksia allekirjoittaneiden jäsenvaltioiden on vastattava 48 prosentista kaikista perustamiskustannuksista.
3. Jäsenvaltioiden on vuosina 2021, 2022 ja 2023 maksettava 1 kohdassa tarkoitetut perustamiskustannukset sen suhteen perusteella, joka vastaa allekirjoitetun elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimuksen mukaisen lainan määrän suhteellista osuutta kaikkien allekirjoitettujen elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimusten mukaisten lainojen kokonaismäärästä, liitteessä olevan 3 kohdan 2 alakohdan i ja ii alakohdan mukaisesti.
4. Kohdentamattomat perustamiskustannukset kohdennetaan elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimuksia allekirjoittaneille jäsenvaltioille 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä sen suhteen perusteella, joka vastaa kunkin elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimuksen nojalla allekirjoitettujen lainojen määrän suhteellista osuutta kaikkien allekirjoitettujen elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimusten mukaisten lainojen kokonaismäärästä 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä, liitteessä olevan 3 kohdan 2 alakohdan iii alakohdan mukaisesti.
5. Lainanottotoimista ei aiheudu maksettavaksi lisää perustamiskustannuksia vuoden 2023 lopun jälkeen eikä niitä kohdenneta CAM-ohjelmiin, elleivät ne kuulu päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 5 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.
4 LUKU
Laskutus
15 artikla
Vahvistusilmoitus
1. Jokaisesta maksusta laaditaan vahvistusilmoitus, joka sisältää ehdot, joiden perusteella komissio esittää kustannuksia koskevan maksupyynnön.
2. Vahvistusilmoituksessa määritetään ehdot, joiden mukaisesti varainhankintakustannusten maksu ja pääoman takaisinmaksu suoritetaan unionin yleisestä talousarviosta päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 5 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen tuen tapauksessa, jota ei makseta takaisin, ja tuensaajien toimesta lainasopimusten tapauksessa.
3. Vahvistusilmoituksen on sisällettävä seuraavat:
a) |
maksun määrä; |
b) |
maturiteetti; |
c) |
takaisinmaksuaikataulu; |
d) |
maksun kohdentaminen aikaosioon; |
e) |
korkokausi, josta käy ilmi maksupäivä. |
4. Lainoja koskevaan vahvistusilmoitukseen on sisällytettävä myös mahdolliset muut tiedot, jotka mainitaan lainasopimuksissa.
16 artikla
Varainhankintakustannusten laskuttaminen
1. Varainhankintakustannukset lasketaan kunkin maksun osalta vahvistusilmoituksessa määritetyn korkojakson päättyessä.
2. Varainhankintakustannukset laskutetaan vahvistusilmoituksessa mainitun korkojakson päättyessä. Kun on kyse maksuista, joihin sisältyvät kustannukset katetaan unionin yleisestä talousarviosta tai jotka liittyvät pääoman takaisinmaksuun, kuten maksuista, jotka kirjataan asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi, tai makrotaloudellinen rahoitusapu plus -välineen mukaisista maksuista, joissa Ukraina pyytää tukea kyseiseen rahoitusapuun liittyville kustannuksille, sekä Ukrainan tukivälineestä myönnettävien lainojen maksusta, laskut voidaan ryhmitellä neljännesvuosittain tai sisällyttää vuotuiseen laskuun, joka kattaa kaikki neljä vuosineljännestä.
17 artikla
Likviditeetinhallintakustannusten laskuttaminen
Edellisen kalenterivuoden aikana aiheutuneet likviditeetinhallintakustannukset laskutetaan kunkin kalenterivuoden alussa.
18 artikla
Hallintokuluihin liittyvien palvelukustannusten laskuttaminen
1. Edellisen kalenterivuoden aikana aiheutuneet hallintokuluihin liittyvät palvelukustannukset laskutetaan lainansaajilta kunkin kalenterivuoden alussa.
2. Lainansaajien palvelukustannuksien kattamiseksi suorittamat maksut katsotaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 21 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuiksi sisäisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi.
19 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan täytäntöönpanopäätös (EU, Euratom) 2022/2545.
2. Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
20 artikla
Siirtymä- ja loppusäännökset
1. Tällä päätöksellä perustetaan aiempia ohjelmia koskeva ohjelmaosio, joka sisältää aikaosioita. Aiempia ohjelmia koskeva ohjelmaosio käsittää kaikki NextGenerationEU-välineen, asetuksen (EU) 2022/2463 ja kaikkien muiden ennen 19 päivää heinäkuuta 2024 voimassa olleiden CAM-ohjelmien puitteissa aikaosioihin ennen tämän päätöksen voimaantuloa kohdennetut maksut ja niihin liittyvät varainhankintavälineet.
2. NextGenerationEU-välineestä 19 päivästä heinäkuuta 2024 alkaen suoritetut maksut ja niihin liittyvät varainhankintavälineet kohdennetaan aiempia ohjelmia koskevaan ohjelmaosioon ja sen vastaaviin aikaosioihin.
3. Aiempia ohjelmia koskevan ohjelmaosion ensimmäisen aikaosion on sijoituttava seitsemän kuukauden aloitusjaksolle, joka alkaa 1 päivänä kesäkuuta 2021 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2021. Uusia ohjelmaosioita perustetaan sellaisia CAM-ohjelmia varten, joiden perussäädös on tullut voimaan tammikuun 1 päivän 2024 ja 19 päivän heinäkuuta 2024 välisenä aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 1 kohdan soveltamista.
4. Maksut, joita kyseisistä CAM-ohjelmista on suoritettu 19 päivästä heinäkuuta 2024 alkaen, ja kyseisiin ohjelmiin liittyvät varainhankintavälineet kohdennetaan asianomaiseen uuteen ohjelmaosioon ja tapauksen mukaan aikaosioon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
5. Elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen perustamiskustannukset jäävät asianomaisten tuensaajien maksettaviksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan soveltamista.
21 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2024.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2018/1046/oj.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2022/2434, annettu 6 päivänä joulukuuta 2022, asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse hajautetun rahoitusstrategian käyttöönotosta yleisenä lainanottomenetelmänä (EUVL L 319, 13.12.2022, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2022/2434/oj).
(3) Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/1095, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2021, menetelmän vahvistamisesta Next Generation EU -välineen puitteissa toteutettaviin lainanotto- ja velanhoitotoimiin liittyvien kustannusten jakamiseksi (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 75, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec_impl/2021/1095/oj).
(4) Komission täytäntöönpanopäätös (EU, Euratom) 2022/2545, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, kehyksen vahvistamisesta monipuolisen varainhankintastrategian mukaisiin lainanotto- ja velanhallintatoimiin liittyvien kustannusten jakamiseksi (EUVL L 328, 22.12.2022, s. 123, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec_impl/2022/2545/oj).
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2463, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) (EUVL L 322, 16.12.2022, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2022/2463/oj).
(6) Komission täytäntöönpanopäätös (EU, Euratom) 2023/2825, annettu 12 päivänä joulukuuta 2023, monipuolisen varainhankintastrategian mukaisten unionin lainanotto- ja velanhallintatoimien ja niihin liittyvien lainanantotoimien hallinto- ja täytäntöönpanojärjestelyistä (EUVL L, 2023/2825, 18.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec_impl/2023/2825/oj).
(7) Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1 ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/2020/2053/oj).
(8) Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 23, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2020/2094/oj).
(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2024/792, annettu 29 päivänä helmikuuta 2024, Ukrainan tukivälineen perustamisesta (EUVL L, 2024/792, 29.2.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/792/oj).
(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2021/241/oj).
LIITE I
Tässä liitteessä esitetyissä kaavoissa ”O” tarkoittaa erotuksetta ohjelmaosiota tai aikaosiota, sillä kumpaankin osioon kohdennettaviin kustannuksiin sovelletaan samaa tasaamismenetelmää.
1. Varainhankintakustannusten laskeminen
Varainhankintakustannukset lasketaan seuraavien vaiheiden mukaisesti:
|
Vaihe 1: Ohjelmaosioon, aikaosioon tai likviditeetinhallintaosioon sisältyvän yksittäisen varainhankintavälineen päivittäisten kokonaiskustannusten laskeminen Päivittäinen kertymä lasketaan seuraavasti:
Karkausvuodet sisällytetään kunkin yksittäisen pitkäaikaisen varainhankintavälineen päivittäisen kertymän laskentaan seuraavasti:
Kun on kyse erissä tapahtuvasta joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskusta, jonka tarkoituksena on kasvattaa aiemman liikkeeseenlaskun kokoa, ensimmäinen kuponkijakso voidaan laskea joko lyhyenä tai pitkänä kuponkijaksona liikkeeseenlaskuerän suorituspäivästä seuraavaan kuponginmaksupäivään. Kuponkimaksut olisi laskettava seuraavasti, jollei sijoittajien kanssa toisin sovita: Ensiksi lasketaan kunkin yksittäisen pitkäaikaisen varainhankintavälineen osalta korot, jotka ovat kertyneet aiemmasta kuponginmaksupäivästä lähtien, seuraavasti:
Lyhyiden ja pitkien kuponkijaksojen osalta maksut olisi laskettava seuraavasti:
Sijoittajilta liikkeeseenlaskun yhteydessä saadut kertyneet korot kasvattavat tilapäisesti likviditeettivarantoja, kunnes ne nettoutetaan ensimmäisellä kuponkimaksulla. Kertyneet korot otetaan huomioon kustannuslaskelmissa likviditeettiosion kautta, mutta ne eivät ole osa varainhankintavälineisiin ja asianomaiseen ohjelmaosioon tai aikaosioon liittyvää päivittäistä kertymää. Kaikki komissiolle lainanotto- ja velanhallintatoimista aiheutuneet kustannukset tai tuotot siirretään tuensaajille tämän menetelmän mukaisesti. Edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettujen päivittäisten kertymien summan on kunkin yksittäisen varainhankintavälineen osalta oltava yhtä suuri kuin päivittäisten kertymien summa koko kertymäkaudella seuraavasti:
Agio/disagio jaetaan kunkin varainhankintavälineen osalta lineaarisesti välineen elinkaaren ajalle: agio/disagiopäivittäinen = (100 – liikkeeseenlaskuhinta): (eräpäivä – liikkeeseenlaskupäivä) jossa liikkeeseenlaskuhinta = kokonaishinta (ml. pankkimaksut) Siltä osin kuin on kyse yksittäisistä velanhallinta- ja/tai likviditeetinhallintatoimista, päivittäisten kertymien summa lasketaan kunkin yksittäisen varainhankinta- tai sijoitusvälineen osalta seuraavasti:
Toimiin liittyvät maksut jaetaan jokaisen velanhallinta- ja likviditeetinhallintavälineen osalta lineaarisesti välineen koko elinkaaren ajalle: Toimiin liittyvät maksutpäivittäiset = maksut: (eräpäivä – liikkeeseenlaskupäivä) Kunkin varainhankintavälineen päivittäiset kokonaiskustannukset lasketaan seuraavasti: VHKpäivittäiset välinettä kohti = ACCpäivittäinen* + agio/disagiopäivittäinen
|
|
Vaihe 2: Varainhankinnan päivittäisten kokonaiskustannusten laskeminen Kunkin ohjelmaosion tai aikaosion päivittäiset kokonaiskustannukset ennen 7 artiklassa tarkoitettua tasaamista muodostuvat kaikkien ohjelmaosioon tai aikaosioon kohdennettujen varainhankintavälineiden päivittäisten kokonaiskustannusten summasta: VHKpäivittäisetO(x)ennen tasaamista = ∑ VHKpäivittäiset välinettä kohti osiossa O(x) Likviditeetinhallintaosion varainhankintakustannukset ovat seuraavat: VHKpäivittäisetLHOennen tasaamista = ∑ VHKpäivittäiset välinettä kohti LHO:ssa |
|
Vaihe 3: Ohjelmaosion tai aikaosioiden likviditeettisaldojen laskeminen Likviditeettivarantojen taso lasketaan päivittäin seuraavasti: LikviditeettiO(x) = Sisäänvirtaukset [Liikkeeseenlaskusta saadut varat + Korkolainat/avustukset + Takaisinmaksutlainat/avustukset] – Ulosvirtaukset [Maksut + Kupongitjäljellä oleva velka + Velan takaisinmaksut] Jos likviditeettiO(x) on negatiivinen, ohjelmaosion tai aikaosion vajeen määrä ilmoitetaan muodossa likviditeettiO(vaje), ja jos likviditeetti on positiivinen, ohjelmaosion tai aikaosion likviditeettiylijäämän määrä ilmoitetaan muodossa likviditeettiO(ylijäämä). |
|
Vaihe 4: Sellaisten varainhankintavälineiden varainhankintakustannusten laskeminen, joihin vaikuttaa likviditeettiylijäämä Tässä vaiheessa niissä ohjelmaosioissa tai aikaosioissa, joissa on likviditeettiylijäämä, yksilöidään se osuus varainhankintakustannuksista, joka voidaan kohdentaa asianomaisessa ohjelmaosiossa tai aikaosiossa olevaan likviditeettiin. Varainhankintavälineisiin liittyvät varainhankintakustannukset lasketaan seuraavasti: VHKLikviditeettiylijäämäO(ylijäämä) = VHKpäivittäisetO(ylijäämä)ennen tasaamista * LikviditeettiO(ylijäämä): YhteensäO (ylijäämä) VHKpäivittäisetO(ylijäämä)tasaamisen jälkeen = VHKpäivittäisetO(ylijäämä)ennen tasaamista – VHKLikviditeettiylijäämäO(ylijäämä) |
|
Vaihe 5: Likviditeetinhallintaosion (LHO) kustannusten laskeminen siinä tapauksessa, että siihen kohdennetaan varainhankintakustannuksia ohjelmaosiosta tai aikaosiosta, jossa on likviditeettiylijäämä Jos likviditeetinhallintaosioon siirretään ohjelmaosiosta tai aikaosiosta ylijäämää, likviditeetinhallintaosion kustannukset lasketaan seuraavasti: VHKpäivittäisetLHOtasaamisen jälkeen = VHKpäivittäisetLHOennen tasaamista + ∑ VHKLikviditeettiylijäämäO(ylijäämä) |
|
Vaihe 6: Sellaisen ohjelmaosion tai aikaosion varainhankintakustannusten laskeminen, jossa on likviditeettivaje Ohjelmaosion tai aikaosion likviditeettivaje tasataan siirtämällä likviditeetinhallintaosiosta likviditeettiä sen päivittäisin varainhankintakustannuksin (vaihe 5). Kun on kyse ohjelmaosioista tai aikaosioista, joiden likviditeettisaldo on positiivinen, tasaamisen jälkeiset varainhankintakustannukset on laskettu jo edellä vaiheessa 4. VHKLikviditeetin siirto LHO:sta = VHKpäivittäisetLHOtasaamisen jälkeen * Siirrettävä määrä: Yhteensä LHO VHKpäivittäisetO(vaje)tasaamisen jälkeen = VHKpäivittäisetO(vaje)ennen tasaamista + VHKLikviditeetin siirto LHO:sta Likviditeetinhallintaosio perustuu näin ollen liikkeessä oleviin lyhytaikaisiin varainhankintavälineisiin, joihin lisätään muista ohjelmaosioista tai aikaosioista mahdollisesti siirretyt ylijäämät ja joista vähennetään mahdolliset siirrot vajeiden korvaamiseksi muissa ohjelmaosioissa tai aikaosioissa. Kustannusten siirrossa noudatetaan vaiheittaista lähestymistapaa, jonka mukaan muissa ohjelmaosioissa tai aikaosioissa oleviin ylijäämiin liittyvät kustannukset siirretään ensin likviditeetinhallintaosioon, minkä jälkeen liikkeessä olevien lyhytaikaisten varainhankintavälineiden keskimääräiset kustannukset ja muissa ohjelmaosioissa tai aikaosioissa olevat ylijäämät siirretään sellaisiin ohjelmaosioihin tai aikaosioihin, joissa on vaje. Likviditeettivarannot johtuvat tästä tasaamisesta sekä kyseisiin varantoihin mahdollisesti liittyvistä kustannuksista tai kyseisistä varannoista saaduista tuotoista, joita ei ole vielä siirretty tuensaajille. Likviditeettivarannot kuvastavat myös sitä, että ajankohta, jolloin kuponki tai kertyneet korot maksetaan ja vastaanotetaan sijoittajilta, sekä ajankohta, jolloin korot veloitetaan tuensaajilta, eivät vastaa toisiaan. Likviditeetinhallintaosiossa olevien likviditeettivarantojen taso lasketaan päivittäin seuraavasti: YhteensäLHO(x) = Sisäänvirtaukset [Liikkeeseenlaskusta saadut varat + Likviditeetti O(ylijäämä)] – Ulosvirtaukset [LikviditeettiO(vaje) + Velan takaisinmaksut] VarannotLHO(x) = YhteensäLHO(x) + Likviditeetin tuottopäivittäinen + LHKvuotuiset maksut + Likviditeetin sisäänvirtauksetpäivittäiset – Likviditeetin ulosvirtauksetpäivittäiset Vaikka varainhankintakustannukset voivat vaihdella sekä ohjelmaosioiden välillä että aikaosioiden välillä sellaisten rahoitusoloihin liittyvien erojen vuoksi, joihin komissio ei voi vaikuttaa, komissio hallinnoi lainanotto- ja velanhallintatoimia varmistaakseen, että kullakin ohjelmaosiolla tai aikaosiolla on maturiteettiprofiili, joka vastaa mahdollisimman tarkasti tässä päätöksessä määriteltyjä tavoitteita. |
|
Vaihe 7: Maksuun liittyvien päivittäisten varainhankintakustannusten laskeminen Maksuun liittyvät päivittäiset varainhankintakustannukset lasketaan kertomalla maksun määrä maksun suhteellisella osuudella siitä ohjelmaosiosta tai aikaosiosta, johon maksu on kohdennettu. Maksun VHK osiossa O(x) = VHKpäivittäisetO(x)tasaamisen jälkeen * takaisin maksamatta olevan maksun määrä: ∑ takaisin maksamatta olevat maksut osiossa O(x) |
2. Likviditeetinhallintakustannusten laskeminen
Likviditeetinhallintakustannukset (LHK) lasketaan kunkin maksun osalta likviditeetinhallintaosion varantojen päivittäisten kustannusten summana ohjelmaosioiden tai aikaosioiden likviditeettisaldojen tasaamisen jälkeen laskentajakson aikana. Negatiivisten korkojen tapauksessa tuotot tai kustannukset lasketaan tasaamisen jälkeen käytettävissä olevan likviditeetin perusteella, eli niihin lisätään likviditeettiylijäämät ja niistä vähennetään likviditeettivajeet 1 kohdan vaiheessa 6 kuvatulla tavalla. Maksetut tai vastaanotetut poikkeukselliset maksut tai seuraamukset sisällytetään likviditeetinhallintakustannusten laskentaan ja lisätään toimelle maksupäivänä kirjattavaan tuottoon. Mahdolliset tuotot vähennetään seuraavasti:
LHKvuosineljännes = ∑ VHKpäivittäisetLHOtasaamisen jälkeen vuosineljänneksellä – Likviditeetin tuottovuosineljännes
Likviditeetinhallintakustannukset kohdennetaan kullekin maksulle seuraavasti:
Maksun LHK =
LHKvuosineljännes *
∑ takaisin maksamatta oleva maksuvuosineljänneksen lopussa: ∑ takaisin maksamatta olevat maksutvuosineljänneksen lopussa
3. Hallintokuluihin liittyvien palvelukustannusten laskeminen
3.1 Toistuvien hallinnollisten kustannusten laskeminen
Toistuvat hallinnolliset kustannukset lasketaan seuraavasti:
vuotuiset toistuvat hallinnolliset kustannuksetyhteensä = ∑ toistuvat hallinnolliset kuluerät kalenterivuonna
Toistuvat hallinnolliset kustannukset kohdennetaan seuraavasti:
vuotuiset toistuvat hallinnolliset kustannukset tuensaajaa kohti =
vuotuiset toistuvat hallinnolliset kustannukset yhteensä *
∑ tuensaajalle suoritettu takaisin maksamatta oleva maksuvuoden lopussa: ∑ takaisin maksamatta olevat maksutvuoden lopussa
3.2 Perustamiskustannusten laskeminen ja kohdentaminen
Elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen tuensaajakohtaiset perustamiskustannukset lasketaan seuraavien kolmen vaiheen mukaisesti:
1) |
Elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen perustamiskustannukset lasketaan seuraavasti: perustamiskustannuksetelpymis- ja palautumistukivälineen lainat = 48 % * ∑ perustamiseen liittyvät kustannuserät |
2) |
Elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen perustamiskustannukset kohdennetaan vuosien 2021, 2022 ja 2023 osalta kullekin elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimuksen allekirjoittaneelle jäsenvaltiolle seuraavasti: perustamiskustannuksetallekirjoitettua elpymis- ja palautumistukivälineen lainaa kohti = perustamiskustannuksetelpymis- ja palautumistukivälineen lainat* jäsenvaltion allekirjoittaman lainan määrävuoden lopussa: elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen yhteenlaskettu enimmäismäärä |
3) |
Mahdolliset kohdentamattomat perustamiskustannukset lasketaan 1. tammikuuta 2024 alkaen seuraavasti: elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen kohdentamattomat perustamiskustannukset = perustamiskustannuksetelpymis- ja palautumistukivälineen lainat – ∑ elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen perustamiseen liittyvät kohdennetut kustannuserätvuosina 2021, 2022 ja 2023 |
Ne kohdennetaan ylimääräisinä perustamiskustannuksina jäsenvaltioille elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimuksen nojalla suoritettaviin maksuihin seuraavasti:
ylimääräiset perustamiskustannuksettuensaajaa kohti = elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen kohdentamattomat perustamiskustannuksetvuoden 2023 lopussa*
∑ allekirjoitetut lainamäärät tuensaajaa kohtivuoden 2023 lopussa: allekirjoitettuihin elpymis- ja palautumistukivälineen lainasopimuksiin perustuvien lainojen kokonaismäärävuoden 2023 lopussa
3.3 Palvelukustannusten laskeminen tuensaajaa kohti
PKVuotuiset = ∑ Toistuvat hallinnolliset kustannuserät + ∑ Perustamiseen liittyvät hallinnolliset kustannuserät
4. Lyhenneluettelo
ACCpäivittäinen |
Kertyneet korkokulut päiväkohtaisesti eriteltyinä |
|
Kertyneet korkokulut päiväkohtaisesti eriteltyinä, kun kyseessä on karkausvuosi (366 päivää). Kun kyseessä on muu kuin karkausvuosi, kertyneet korkokulut lasketaan 365 päivältä. |
|
Kertyneet korot, jotka on laskettu lyhyelle ja pitkälle kuponkijaksolle (päivien määrä alkuperäisestä liikkeeseenlaskupäivästä tai kuponginmaksupäivästä uuteen suorituspäivään) |
ACCyhteensä |
Kertyneet korot, jotka on laskettu varainhankinta- tai sijoitusvälineen päivittäisten kertymien summana koko kertymäkaudelta (käynnistymisestä maturiteettiin) |
ADMIN kustannuksetVuotuiset |
Kalenterivuoden aikana aiheutuneiden hallintokulujen summa |
agio/disagiopäivittäinen |
Agio tai disagio päiväkohtaisesti eriteltynä |
Tuensaaja |
Jäsenvaltio tai kolmas maa, joka on CAM-ohjelman mukaisen lainasopimuksen osapuoli, tai unionin talousarvio silloin kun on kyse päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 5 artiklan 1 kohdan mukaisesta tuesta, jota ei makseta takaisin |
VHK |
Varainhankintakustannukset |
Yksittäisen maksupyynnön VHK osiossa O(x) |
Maksupyynnön varainhankintakustannukset ohjelmaosiossa X tai aikaosiossa X |
VHKpäivittäiset välinettä kohti |
Päivittäiset varainhankintakustannukset varainhankintavälinettä kohti |
VHKpäivittäisetO(vaje)tasaamisen jälkeen |
Päivittäiset varainhankintakustannukset tasaamisen jälkeen sen ohjelmaosion tai aikaosion osalta, jossa oli alun perin likviditeettivaje |
VHKpäivittäisetO(ylijäämä)tasaamisen jälkeen |
Päivittäiset varainhankintakustannukset tasaamisen jälkeen sen ohjelmaosion tai aikaosion osalta, jossa oli alun perin likviditeettiylijäämä |
VHKpäivittäisetLHOtasaamisen jälkeen |
Likviditeetinhallintaosion päivittäiset varainhankintakustannukset tasaamisen jälkeen |
VHKpäivittäisetLHOennen tasaamista |
Likviditeetinhallintaosion päivittäiset varainhankintakustannukset ennen tasaamista |
VHKpäivittäisetO(x)ennen tasaamista |
Ohjelmaosion X tai aikaosion X päivittäiset varainhankintakustannukset ennen tasaamista |
VHKLikviditeettiylijäämäO(ylijäämä) |
Ohjelmaosion tai aikaosion likviditeettiylijäämään liittyvät päivittäiset varainhankintakustannukset |
VHKLikviditeetin siirto LHO:sta |
Likviditeetinhallintaosioon siirrettävään likviditeettiin liittyvät päivittäiset varainhankintakustannukset |
PKVuotuiset |
Kalenterivuoden aikana aiheutuneiden hallinnollisten palvelukustannusten summa |
Kuponki |
Liikkeeseenlaskijan joukkovelkakirjasta maksamat korot |
Kuponki liikkeeseenlasku erissä |
Liikkeeseenlaskijan joukkovelkakirjalainasta maksamat korot silloin kun on kyse erissä tapahtuvasta liikkeeseenlaskusta ja joko lyhyistä tai pitkistä kuponkijaksoista, kertyneet korot mukaan luettuina |
O(x) |
Ohjelmaosioon X tai aikaosioon X sisältyvät kustannuksia koskevat maksupyynnöt ja likviditeetti yhteensä |
VarannotLHO(x) |
Rahoituspoolin päivittäinen kassatilanne tasaamisen jälkeen ja kun on otettu huomioon likviditeettivarantojen tuotto ja tuensaajilta veloitetut korot |
LikviditeettiO(x) |
Likviditeetin määrä ohjelmaosiossa X tai aikaosiossa X |
LHO Kustannuksetvuosineljännes |
Likviditeetinhallintakustannukset vuosineljänneksellä |
LHKvuosineljännes |
Likviditeetinhallinnan cost of carry -kustannukset laskettuna päivittäisten kustannusten (LHO) ja likviditeetin tuoton summana vuosineljänneksellä |
LHKvuotuiset maksut |
Likviditeetinhallinnan cost of carry -kustannukset laskettuna päivittäisten kustannusten (LHO) ja likviditeetin tuoton summana aiemmilla ajanjaksoilla |
Nimellinen |
Nimellismäärä |
Likviditeetin tuottovuosineljännes |
Likviditeettivarantojen tuotto vuosineljänneksellä |
YhteensäLHO(x |
Likviditeetinhallintaosion päivittäinen likviditeettitilanne ennen likviditeettivarantojen tuottoa ja tuensaajilta veloitettuja korkoja ja ottaen huomioon lyhytaikaisen varainhankinnan tuotot, ohjelmaosioiden ja aikaosioiden ylijäämät ja vajeet sekä velan takaisinmaksut |
LIITE II
Vastaavuustaulukko |
|
Päätös (EU) 2022/2545 |
Tämä päätös |
1 artikla |
1 artikla |
2 artikla |
2 artikla |
3 artikla |
3 artikla |
4 artikla |
4 artikla |
4 artikla |
5 artikla |
5 artikla |
6 artikla |
6 artikla |
7 artikla |
7 artikla |
8 artikla |
8 artikla |
9 artikla |
9 artikla |
10 artikla |
10 artikla |
11 artikla |
11 artikla |
12 artikla |
12 artikla |
13 artikla |
13 artikla |
14 artikla |
14 artikla |
15 artikla |
15 artikla |
16 artikla |
16 artikla |
17 artikla |
17 artikla |
18 artikla |
18 artikla |
19 artikla |
19 artikla |
20 artikla |
ELI: http://data.europa.eu/eli/dec_impl/2024/1974/oj
ISSN 1977-0812 (electronic edition)