EUROPEISKA KOMMISSIONEN
Bryssel den 13.10.2021
COM(2021) 660 final
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA RÅDET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN
Ta itu med stigande energipriser: en verktygslåda för åtgärder och stöd
1.Inledning
I likhet med många andra regioner i världen upplever Europeiska unionen nu en kraftig ökning av energipriserna. Detta är ett allvarligt problem för allmänheten, företagen, EU-institutionerna och regeringarna i hela EU.
Prisstegringen beror främst på den ökade globala efterfrågan på energi i allmänhet och på gas i synnerhet till följd av återhämtningen. Energipriserna har visserligen fluktuerat tidigare, men nu håller EU på att ta sig ur covid-19-krisen. De europeiska hushållen och företagen kan ställas inför högre energikostnader vid en tidpunkt då många har drabbats av inkomstbortfall under pandemin. Detta kan hämma återhämtningen och göra den mindre rättvis och inkluderande. Detta riskerar också att undergräva förtroendet och stödet för den energiomställning som krävs inte bara för att förhindra katastrofala klimatförändringar utan också för att göra EU mindre utsatt för de starkt varierande priserna på fossila bränslen.
Europeiska kommissionen vill med hög prioritet hjälpa till och bidra till att lösa frågan om negativa konsekvenser för hushåll och företag. Efter att ha lyssnat på medlemsstaterna och Europaparlamentet har kommissionen utarbetat det här meddelandet för att vidta och stödja lämpliga åtgärder för att mildra effekterna av tillfälliga energiprisökningar.
EU:s politiska ram gör det redan nu möjligt för medlemsstaterna att omedelbart vidta en rad riktade åtgärder för att skydda utsatta konsumenter och mildra konsekvenserna för näringslivet. De flesta medlemsstater har redan aviserat åtgärder för att komma till rätta med situationen. Den verktygslåda som presenteras här möjliggör en samordnad strategi för att skydda de mest utsatta. Den är noga avvägd för att uppfylla målet att motverka de negativa effekterna av plötsliga prisökningar och säkerställa energi till rimliga priser utan att splittra EU:s inre energimarknad eller äventyra investeringarna i energisektorn och den gröna omställningen.
Även om energiförsörjningen inte löper några omedelbara risker och marknaderna just nu räknar med att grossistpriserna på gas kommer att stabiliseras på en lägre nivå i april 2022, behöver försörjningstryggheten, lagerhållningen av gas och gasmarknadens funktion övervakas särskilt inför vintern. Förutom åtgärder i närtid redovisas i det här meddelandet även samordnade åtgärder som kommissionen överväger att vidta på medellång sikt för bättre beredskap på fluktuationer i gaspriserna och minskat beroende av fossila bränslen i EU.
2.Energipriser
På grund av billigare bränslen, dämpad efterfrågan och en snabbt växande produktion av förnybar energi föll grossistenergipriserna kraftigt 2019 och negativa elpriser blev vanliga 2020. Denna nedåtgående tendens bröts tvärt i år. Grossistpriserna på el har stigit med 200 % på årsbasis. Detta har i sin tur drivit upp detaljistpriserna, men i mycket mindre utsträckning (+ 9 % i genomsnitt i EU till och med augusti 2021).
2.1.Vad orsakar den här kraftiga ökningen?
Dagens elprisökningar beror främst på den globala efterfrågan på gas, som ökat kraftigt i och med att den ekonomiska återhämtningen tar fart. Den ökade efterfrågan har inte motsvarats av ett ökat utbud, och det har fått följdverkningar inte bara i EU utan även i övriga världen. Lägre gasvolymer än väntat har dessutom iakttagits från Ryssland, vilket anstränger marknaden inför vintern. Även om Gazprom har fullgjort sina långsiktiga avtal med sina europeiska avnämare har Gazprom erbjudit ringa eller ingen extra kapacitet för att minska trycket på EU:s gasmarknad. Försenat infrastrukturunderhåll under pandemin har också begränsat gasförsörjningen.
Eftersom naturgaspriserna är en avgörande komponent av elpriserna i större delen av EU orsakar denna utveckling den största delen av den nuvarande ökningen i elpriserna. Dessutom har elpriserna också ökat på grund av säsongsmässiga väderförhållanden (lågt vattenstånd och lite vind under sommaren). Detta har lett till minskad produktion av förnybar energi i Europa.
Det europeiska koldioxidpriset har också stigit kraftigt under 2021, om än mycket mindre än gaspriset. Gasprisökningens effekt på elpriset är nio gånger större än koldioxidprisökningens effekt. Koldioxidpriset steg med omkring 30 euro/ton koldioxid i år till dagens nivå på omkring 60 euro/ton koldioxid. Priset steg bland annat till följd av ökad efterfrågan på utsläppsrätter på grund av ökad ekonomisk aktivitet efter covid-19 och förväntningar på klimatambitionerna för 2030. Höga gaspriser bidrar i sig till ett stigande koldioxidpris, eftersom det leder till ökad användning av kol för elproduktion och följaktligen till högre efterfrågan på utsläppsrätter. Systemet för handel med utsläppsrätter (ETS) har inbyggda mekanismer för att motverka orimliga prisfluktuationer. Även om villkoren för att sätta in dessa mekanismer för närvarande inte är uppfyllda kommer kommissionen att fortsätta att övervaka koldioxidprisets utveckling. Det bör noteras att koldioxidpriset i utsläppshandelssystemet ger ett viktigt incitament att gå över till billigare förnybar energi, spara energi och satsa på energisnålare byggnader och koldioxidsnåla energikällor, vilket på längre sikt bidrar till lägre grossistpriser och minskad sårbarhet för globala chocker som den vi ser nu.
Naturgas spelar fortfarande en viktig roll i EU:s energimix. Naturgas utgör för närvarande omkring en fjärdedel av EU:s totala energiförbrukning. I dag används ungefär 26 % av gasen för elproduktion (inklusive kraftvärme) och omkring 23 % i industrin. Återstoden används mestadels av hushållen och tjänstesektorn, främst för uppvärmning och kylning. Även om vi sett en övergång till gas och förnybar energi de senaste åren och kärnenergins andel legat på omkring 25 %, har de stigande gaspriserna åtminstone tillfälligt vänt denna utveckling, och kol har kommit tillbaka i vissa medlemsstater trots att kol ger ifrån sig mer koldioxid per MWh.
Under 2019 låg EU:s beroende av importerad energi på 61 % (56 % 2000). Det stora importberoendet utsätter EU:s ekonomi och centrala branscher för stora fluktuationer i priset på fossila bränslen, som handlas på globala marknader. Gaspriserna stiger i hela världen, men mer markant på regionala nettoimportmarknader som Asien och EU. Hittills under 2021 har priserna tredubblats i EU och mer än fördubblats i Asien, medan de bara har fördubblats i USA.
2.2.Effekterna av höga energipriser
Dagens höga gas- och elpriser påverkar de flesta medlemsstater, om än i olika grad och vid olika tidpunkter. Kopplingen mellan grossist- och detaljistpriserna varierar inom medlemsstaterna och beror på hur detaljistpriserna och energimixen har reglerats och strukturerats. Grossistpriset utgör vanligtvis inte mer än en tredjedel av slutpriset, medan resten är kostnader för transmission och distribution samt skatter och avgifter. När gas spelar en större roll i energimixen påverkas detaljistpriserna mest, allt annat lika, och när slutkundspriserna är närmare knutna till grossistpriset i kontrakten märks effekterna tidigare. I de medlemsstater där långtidskontrakt är vanligare torde de högre prisökningarna slå igenom långsammare under de kommande veckorna och månaderna.
|
Gas- och elpriser 2019–2021
|
|
BE
|
BG
|
CZ
|
DK
|
DE
|
EE
|
IE
|
EL
|
ES
|
FR
|
HR
|
IT
|
CY
|
LV
|
Grossist
gas1
|
592 %
|
159 %
|
565 %
|
554 %
|
559 %
|
264 %
|
100 %
|
11 %
|
370 %
|
562 %
|
e.t.
|
406 %
|
e.t.
|
271 %
|
Detaljist
gas2
|
38 %
|
23 %
|
7 %
|
51 %
|
5 %
|
-12 %
|
0 %
|
28 %
|
4 %
|
25 %
|
5 %
|
14 %
|
e.t.
|
25 %
|
Grossist
el3
|
306 %
|
122 %
|
227 %
|
245 %
|
259 %
|
151 %
|
343 %
|
121 %
|
271 %
|
281 %
|
153 %
|
210 %
|
e.t.
|
153 %
|
Detaljist
el2
|
21 %
|
8 %
|
15 %
|
16 %
|
5 %
|
23 %
|
14 %
|
19 %
|
-8 %
|
5 %
|
3 %
|
-2 %
|
-2 %
|
4 %
|
|
LT
|
LU4
|
HU
|
MT
|
NL
|
AT
|
PL
|
PT
|
RO
|
SI
|
SK
|
FI
|
SE
|
EU5
|
Grossist
gas1
|
283 %
|
572 %
|
410 %
|
e.t.
|
572 %
|
462 %
|
504 %
|
0 %
|
-41 %
|
52 %
|
37 %
|
289 %
|
7 %
|
429 %
|
Detaljist
gas2
|
8 %
|
17 %
|
-6 %
|
e.t.
|
29 %
|
19 %
|
-2 %
|
-4 %
|
103 %
|
-1 %
|
-8 %
|
e.t.
|
6 %
|
14 %
|
Grossist
el3
|
154 %
|
259 %
|
143 %
|
171 %
|
273 %
|
258 %
|
83 %
|
271 %
|
121 %
|
151 %
|
206 %
|
83 %
|
135 %
|
230 %
|
Detaljist
el2
|
17 %
|
7 %
|
-5 %
|
0 %
|
-20 %
|
14 %
|
3 %
|
-4 %
|
48 %
|
5 %
|
9 %
|
5 %
|
17 %
|
7 %
|
1 Källa: Uppgifter från nav och Eurostat (senaste tillgängliga uppgifter). Senaste tillgängliga uppgifter avser september 2021 för länder med nav i drift (BE, BG, CZ, DK, DE, EE, ES, FR, IT, LV, LT, HU, NL, AT, PL, FI).
|
För övriga medlemsstater avser uppgifterna juni 2021 (Eurostat) utom SE (maj 2021).
|
2 Källa: VAASAETT (september 2021).
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3 Källa: ENTSO-E m.fl. (september 2021).
|
|
|
|
|
|
|
|
|
4 Grossistpriser för Luxemburg bygger på Tyskland för el och Nederländerna för gas.
|
|
|
5 Olika indirekta mått användes för att skatta mått för EU beroende på vilka uppgifter som var tillgängliga.
|
|
|
|
|
Den senaste tidens prisökningar påverkar visserligen alla, men energifattiga konsumenter och hushåll med låga eller medellåga inkomster påverkas mest av den senaste tidens prishöjningar, eftersom de lägger en betydligt större andel av sina inkomster på energi. Energifattigdomen övervakas noga av kommissionen. Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna kunde omkring 7 % av befolkningen i EU-27, dvs. 31 miljoner människor, under 2019 inte hålla sina hem tillräckligt varma, men betydande skillnader förelåg mellan olika inkomstgrupper och medlemsstater. Dessutom bodde 6 % av EU:s befolkning i hushåll med försenade betalningar för energi- och vattentjänster.
Sociala effekter och fördelningseffekter beror på nuvarande avtal och regelverk, inbegripet skyddsåtgärder för särskilt utsatta och energifattiga konsumenter. Skyddsåtgärderna kan omfatta socialpolitiska och allmänpolitiska åtgärder, t.ex. sociala tariffer, och andra åtgärder som är förenliga med EU:s inre energimarknad, särskilt eldirektivet och gasdirektivet samt kommissionens vägledning.
Stigande gas- och elpriser kan också få allvarliga konsekvenser för industrin och för de små och medelstora företagen. Effekterna av de höga energipriserna är ojämnt fördelade mellan branscherna: prisökningarna hämmar produktionen i industrin medan effekterna på tjänstesektorn är mer begränsade. Situationen förvärrar likviditetsproblemen efter covid-19 för vissa företag, särskilt de små och medelstora, men konsekvenserna varierar beroende på sektor.
Höga energipriser påverkar de globala och europeiska leveranskedjorna med återverkningar på produktion, sysselsättning och priser. Energiintensiva industrier
drabbas hårt. Gödselmedelsbranschen illustrerar detta. Produktionen i branschen, som är starkt beroende av naturgas som råvara, har blivit olönsam och har därför skurits ned avsevärt de senaste veckorna. Detta påverkar i sin tur sysselsättningen i branschen. Den lägre produktionen av gödselmedel förväntas dessutom leda till tillfälligt högre livsmedelspriser eller lägre marginaler för livsmedelsindustrin.
Ökade energipriser har också en betydande och omedelbar inverkan på transportsektorn, som omsätts i högre kostnader för förare, passagerare och godstransportanvändare.
Höga energipriser på världsmarknaden kan också leda till lägre tillgång till råvaror och komponenter om produktionen minskas. Detta påverkar i sin tur tillfälligt de tillverkare i EU som är beroende av dessa komponenter och råvaror; som exempel kan nämnas magnesium och bilindustrin i EU.
När det gäller de makroekonomiska effekterna bidrar den kraftiga ökningen av energipriserna till ökad inflation. Efter flera år har inflationen sedan början av året ökat tydligt i EU och många andra avancerade ekonomier. Detta beror främst på övergående faktorer, bland annat vissa råvaruprisers återgång från historiskt låga nivåer tillbaka till eller över nivåerna före pandemin samt flaskhalsar i leveranserna av vissa varor. Eftersom dessa faktorer tros vara övergående, spås inflationen minska igen från och med nästa år.
På det hela taget återhämtar sig EU:s ekonomi snabbare än väntat och väntas fortsätta att växa på kort sikt. De direkta effekterna på budgetsaldona beror på i vilken utsträckning skatteinkomsterna ökar dels på grund av högre momsuppbörd på energiprodukter och oväntat höga inkomster från auktioner av utsläppsrätter, dels på grund av omfattningen på åtgärder som syftar till att skydda slutanvändarna, t.ex. offentliga transfereringar till utsatta hushåll och sänkt moms.
2.3.Tendenser och utsikter
Marknadens rådande förväntningar på energiprodukter
tyder på att dagens prisökningar sannolikt blir kortvariga. Grossistpriserna på gas torde förbli höga under vintermånaderna och sjunka från och med april 2022. Priserna väntas dock förbli högre än genomsnittet de senaste åren.
Även om den nuvarande gaslagringsnivån i Europa är begränsad verkar den tillräckligt stor för att hantera försörjningsrisken under en vinter som liknar den föregående. Vädrets utveckling under vintern är dock en viktig variabel att bevaka.
Användning av lagringskapacitet
Källa: Gas Infrastructure Europe
I den EU-förordning som styr försörjningstryggheten för naturgas anges ramarna för EU:s beredskap och resiliens mot störningar på gasmarknaden. Den innehåller bestämmelser om informationsutbyte, regionalt samarbete och beredskapsplanering. Förordningen innehåller en solidaritetsmekanism som kan åberopas i extrema gaskriser. Kommissionen sammankallar regelbundet nätverket för försörjningstryggheten för gas och övervakar löpande situationen på regional nivå.
På medellång sikt kan prisfluktuationerna fortsätta, och framtida tillfälliga kraftiga förändringar kan inte uteslutas, eftersom tillgång och efterfrågan på världsmarknaden inte alltid kan anpassas smidigt på grund av en rad geopolitiska, tekniska och ekonomiska faktorer.
Den globala efterfrågan på el spås öka med nästan 5 % under 2021 och 4 % under 2022 till följd av den globala ekonomiska återhämtningen. I Europa förväntas efterfrågan på el öka med knappt 2 % under 2022.
3.En verktygslåda med åtgärder för att möta utmaningen
Prisstegringen kräver snabba och samordnade insatser. Den befintliga rättsliga ramen gör det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta sådana åtgärder för att hantera effekterna av plötsliga prisfluktuationer.
Den omedelbara reaktionen bör särskilt omfatta skräddarsydda åtgärder som snabbt kan mildra effekterna på utsatta grupper, lätt kan anpassas när situationen förbättras för dessa grupper och undvika att störa marknadsdynamiken eller dämpa incitamenten för omställningen till en ekonomi utan fossila bränslen. På medellång sikt bör de politiska åtgärderna inriktas på att göra EU mer energieffektivt, mindre beroende av fossila bränslen och mer motståndskraftigt mot energiprischocker, och samtidigt förse slutanvändarna med ren energi till rimliga priser.
3.1.Åtgärder i närtid till skydd för konsumenter och företag
Tjugo medlemsstater har vidtagit eller planerar att vidta åtgärder, ofta inriktade på att mildra effekterna för de mest sårbara människorna, småföretagen och de energiintensiva industrierna. Här ingår bl.a. pristak och tillfälliga skattelättnader för sårbara energikonsumenter, eller kuponger och subventioner för konsumenter och företag.
Sådana närtidsåtgärder kan bl.a. finansieras genom utauktionering av utsläppsrätter, skatter och avgifter på energi samt miljöskatter. I dagens läge kan de oväntat höga inkomsterna från utsläppshandelssystemet användas för att finansiera oförutsedda behov av riktat socialt stöd. Mellan den 1 september 2020 och den 30 augusti 2021 uppgick inkomsterna från utauktionering av utsläppsrätter i EU:s utsläppshandelssystem till 26,3 miljarder euro.
3.1.1.Akut inkomststöd och undvikande av avstängning från nätet
Medlemsstaterna får göra särskilda sociala utbetalningar till dem som är mest sårbara för att hjälpa dem att betala energiräkningar på kort sikt eller förbättra energieffektiviteten, samtidigt som man ser till att marknaden fungerar ändamålsenligt. Detta kan göras som schablonbelopp för att upprätthålla incitamenten att minska energiförbrukningen och investera i energibesparingar.
Dessutom kan medlemsstaterna vidta åtgärder för att undvika avstängning från energinätet eller tillfälligt senarelägga betalningar, om konsumenterna har kortfristiga betalningssvårigheter. Flera medlemsstater införde sådana åtgärder i början av covid-19-pandemin och åtgärderna kan nu förlängas.
Med utgångspunkt i fjolårets rekommendation om energifattigdom tänker kommissionen uppmana medlemsstaternas företrädare och energitillsynsmyndigheter att verka för skydd av sårbara konsumenter. Detta gör det möjligt för medlemsstaterna att utbyta bästa praxis och bättre rikta åtgärderna mot energifattigdom – i linje med berörda EU-strategier som energieffektivitet och renoveringsvågen.
Medlemsstaterna kan göra följande:
-Tillhandahålla tidsbegränsade kompensationsåtgärder och direktstöd till energifattiga slutanvändare, däribland riskgrupper, genom exempelvis kuponger eller genom att betala delar av energiräkningen, finansierat bl.a. med medel från utsläppshandelssystemet.
-Införa och/eller upprätthålla skyddsåtgärder för att undvika avstängning från energinätet eller tillfälligt senarelägga betalningar.
-Utbyta bästa praxis och samordna åtgärder i kommissionens samordningsgrupp för energifattigdom och sårbara konsumenter.
3.1.2.Beskattning
Skatter och avgifter ger inkomster som kompenserar de mest sårbara hushållen och åtgärda energifattigdomen, samtidigt som de ger incitament till investeringar i förnybara energikällor och till stöd för den gröna omställningen.
Skatter och avgifter
på detaljistpriserna på el och gas varierar kraftigt. I genomsnitt utgör de 41 % av hushållens elpriser och 30–34 % av industrins elpriser, samt 32 % av hushållens gaspriser och 13–16 % av industrins gaspriser. EU:s energiskattedirektiv och momsdirektiv ger medlemsstaterna viss flexibilitet. Energiskattedirektivet låter medlemsstaterna skattebefria eller ta ut lägre skatt på el, naturgas, kol och fasta bränslen som används av hushållen. Medlemsstaterna kan tillämpa dessa skattebefrielser eller skattenedsättningar direkt, genom differentierade skattesatser, eller genom att återbetala hela eller delar av skattebeloppet. Nedsatta skattesatser måste vara riktade och får inte innebära snedvridning. Medlemsstaterna får besluta att ta ut lägre moms på energiprodukter så länge som de håller sig inom minimisatserna i momsdirektivet och samråder inom EU:s momskommitté.
Till exempel använder vissa medlemsstater de extra skatteinkomsterna för att ge sårbara hushåll kompensation i form av schablonbelopp. Andra använder en del av inkomsterna från miljöskatter för att finansiera sociala trygghetssystem. De medlemsstater där avgifter för subventioner till produktion av förnybar energi utgör en betydande del av detaljistelpriset kan överväga att finansiera sådana insatser med andra offentliga inkomster än elräkningar. Detta har fördelen att sårbara konsumenter befrias från en betydande del av sina energikostnader.
Förslaget till reviderat energiskattedirektiv, som lades fram i juli 2021, är tänkt att modernisera energibeskattningen i EU genom att anpassa den till EU:s klimatmål och säkerställa social rättvisa. Det reviderade direktivet ska uppmuntra investeringar i och användning av förnybara energikällor och ge möjlighet till avgränsade undantag för att stödja sårbara och energifattiga hushåll, särskilt under omställningen till ett renare energisystem.
Medlemsstaterna kan göra följande:
-Sänka skattesatserna för sårbara grupper på ett tidsbegränsat och målinriktat sätt.
-Överväga att lägga om finansieringen av stödsystem för förnybar energi från avgifter till andra källor än elräkningen.
3.1.3.Statligt stöd
Generella åtgärder som i lika stor utsträckning hjälper alla energikonsumenter utgör inte statligt stöd. Sådana icke-selektiva åtgärder kan t.ex. bestå av nedsättningar av skatter eller avgifter eller en nedsatt skattesats på naturgas, el eller fjärrvärme. I den mån nationella åtgärder är att betrakta som stöd kan de vara förenliga med reglerna för statligt stöd om de uppfyller vissa krav. Exempelvis kan stöd i form av nedsättningar av harmoniserade miljöskatter under miniminivåerna i energiskattedirektivet genomföras av medlemsstaterna utan att det behöver anmälas på förhand till kommissionen.
Mer riktade stödåtgärder kan användas för att hjälpa företag att anpassa sig i god tid och bli helt delaktiga i energiomställningen. Efterlevnad av reglerna för statligt stöd och internationella subventionsregler säkerställer åtgärderna inte otillbörligt snedvrider konkurrensen eller leder till att den inre marknaden splittras. Stödet bör vara teknikneutralt och inte vara diskriminerande för företag i en jämförbar situation. De bör inte heller undergräva effektiviteten i befintliga marknadsmekanismer (t.ex. EU:s utsläppshandelssystem) och vara anpassade till de allmänna målen om utfasning av fossila bränslen och de nationella energi- och klimatplanernas mål.
Långsiktiga avtal om köp av förnybar energi bör uppmuntras. De kan ge fördelar för både industriella elanvändare och producenter av förnybar energi. Det är fråga om långfristiga avtal där en producent och en elköpare åtar sig att köpa respektive sälja en mängd förnybar el till ett överenskommet pris under en längre tid. Sådana avtal garanterar producenten en viss inkomst, medan användaren drar nytta av ett stabilt elpris. Kommissionen tänker samarbeta med medlemsstaterna för att underlätta en bredare marknad för fossilfria energiköpsavtal som inte bara omfattar storföretag utan även små och medelstora företag, t.ex. genom att aggregera efterfrågan från slutanvändare, avhjälpa administrativa hinder och tillhandahålla standardavtalsklausuler. På kort sikt kan kompletterande åtgärder som partnersökning, standardavtal och riskspridning genom InvestEU:s finansiella produkter stödja införandet av sådana avtal.
Medlemsstaterna kan göra följande:
-Vidta åtgärder för att minska energikostnaderna för alla slutanvändare av energi.
-Ge stöd till företag för att klara av krisen, i fullständig överensstämmelse med statsstödsreglerna, och samtidigt vid behov utnyttja den flexibilitet som reglerna ger och uppmuntra till utfasning av fossila bränslen.
-Underlätta större marknadstillträde för förnybara energiköpsavtal som inte bara gäller storföretag utan även små och medelstora företag, till exempel genom att aggregera slutanvändarnas efterfrågan i överensstämmelse med konkurrensreglerna.
-Stödja energiköpsavtal genom kompletterande åtgärder som partnersökning, standardavtal och riskminskning genom InvestEU:s finansiella produkter.
3.1.4.Skärpt marknadsövervakning
I den nuvarande situationen med höga priser är det viktigare än någonsin att föregripa riskerna för försörjningstryggheten och säkerställa att marknaderna fungerar med öppenhet och integritet, och skingra oron för manipulativa metoder eller missbruk bl.a. med tanke på den aktuella utvecklingen. Detta kräver att kommissionen sätter in alla sina verktyg för marknadsövervakning och tillsyn i partnerskap med medlemsstaterna.
EU har ett starkt verktyg som gör det möjligt att upptäcka otillbörlig marknadspåverkan, förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (Remit). Remit lägger grunden för ökad öppenhet och integritet på marknaden och skyddar i slutändan företagens och konsumenternas intressen.
I den offentliga debatten om energiprishöjningarna oroar man sig för att konkurrensen snedvrids av företag som är verksamma på de europeiska gasmarknaderna. Kommissionen undersöker särskilt alla påståenden om eventuellt konkurrensbegränsande beteende av företag som producerar och levererar naturgas till Europa
.. Kommissionen bedriver ett nära samarbete inom ramen för Europeiska konkurrensnätverket (ECN) tillsammans med medlemsstaternas nationella konkurrensmyndigheter. EU:s handelspolitiska skyddsinstrument kan också vara relevanta för att säkerställa öppen och rättvis konkurrens mellan energiintensiva företag i och utanför EU.
Det har också uppstått frågor om hur den europeiska koldioxidmarknaden fungerar och om orsakerna till det stigande koldioxidpriset. I den senaste marknadsinformationen finns det dock inget som tyder på att spekulation är en viktig drivkraft för priset på koldioxidmarknaden. Enligt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) innehades majoriteten av positionerna (över 90 %) i mitten av september 2021 av enheter med efterlevnadsskyldigheter enligt utsläppshandelssystemet, samt banker, som spelar en viktig roll när det gäller att tillgodose efterlevnadsföretagens behov av risksäkring. Finansaktörernas deltagande på marknaden ökar likviditeten och minskar därigenom pristrycket.
Rättvis prisbildning och integritet på den europeiska koldioxidmarknaden garanteras genom ett robust tillsynssystem som också är tillämpligt på andra finansmarknader. Finansaktörernas deltagande på koldioxidmarknaden torde öka likviditeten och minskar därigenom prisvolatilitet och pristryck. För att närmare undersöka handelsmönstren och det eventuella behovet av riktade åtgärder kommer kommissionen att ge Esma i uppdrag att göra en första preliminär bedömning som ska vara färdig senast den 15 november och senast i början av 2022 ha gjort en bedömning av handeln med utsläppsrätter. Kommissionen kommer sedan att bedöma om vissa handelsbeteenden kräver ytterligare lagstiftning.
Kommissionen kommer att göra följande:
-Undersöka alla tecken på konkurrensbegränsande beteende på energimarknaden.
-Be Esma att ytterligare förstärka bevakningen av den europeiska koldioxidmarknadens utveckling.
-Tillsammans med Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) och nationella myndigheter se till att Remit genomförs verkningsfullt.
3.1.5.Samverkan med våra internationella partner
Då prisstegringen är världsomfattande kan internationellt samarbete om försörjning, transport och förbrukning av naturgas bidra till att hålla naturgaspriserna under kontroll. Kommissionen för en dialog med de viktigaste länder som producerar och konsumerar naturgas för att underlätta handeln med naturgas. Denna dialog med våra internationella partner syftar till att öka den internationella gasmarknadens likviditet och flexibilitet för att säkerställa en tillräcklig och konkurrenskraftig naturgasförsörjning.
Kommissionen kommer att göra följande:
-Öka sin internationella utåtriktade verksamhet på energiområdet för att säkerställa öppenhet, likviditet och flexibilitet på de internationella marknaderna.
-Lägga fram en strategi för internationellt energiengagemang i början av 2022 där man bland annat kommer att överväga de åtgärder som krävs för att säkerställa försörjningstrygghet och konkurrenskraft på de internationella energimarknaderna under hela den pågående energiomställningen.
3.2.Åtgärder på medellång sikt
Dagens oväntade prisstegring belyser vissa okända faktorer i den pågående världsomfattande omställningen till ren energi.
EU bör dra lärdom av krisen och överväga åtgärder som utan att ha någon omedelbar inverkan på nuläget stärker beredskapen inför framtida prischocker, ökar marknadsintegrationen och resiliensen, ökar konsumenternas inflytande, underlättar tillgången till energi till rimliga priser och minskar beroendet av prisvolatila fossila bränslen.
EU kommer att fortsätta att utveckla åtgärder för att underlätta ett energisystem med en stor andel förnybar energi, bland annat genom tillräckligt storskalig lagring, gränsöverskridande sammanlänkningar, elproduktion för baslast och flexibel produktion som därigenom motverkar tillfälliga brister eller överskott i utbudet.
3.2.1.Lagringskapacitet och ett resilient energisystem i EU
Den senaste tidens händelser påminner oss om att det europeiska energisystemets resiliens blir allt viktigare i takt med att EU:s energisystem omfattar alltmer decentraliserad förnybar energi och fossila bränslen gradvis fasas ut. Försörjningstryggheten och riskberedskapen måste vara anpassade till omställningen till ren energi.
Nuläget på gasmarknaden visar att lagringsnivån för gas fortfarande är relevant. I dag finns inte lagring att tillgå i alla EU-länder. I ungefär hälften av medlemsstaterna gäller nationella skyldigheter för lagring, t.ex. beredskapsreserver som kan användas i nödsituationer. En mer integrerad europeisk strategi skulle kunna optimera kostnaderna och nyttan med gaslagring i hela EU för att bidra till att dämpa volatiliteten i energipriserna.
Källa: Gemensamma forskningscentrumet (GFC) efter Gas Infrastructure Europe (GIE).
Kommissionen planerar att i december 2021 se över förordningen om gasförsörjningstrygghet. EU-gasmarknadens resiliens kan stärkas, exempelvis genom enklare gränsöverskridande tillgång till lagringskapacitet för bland annat förnybar eller koldioxidsnål gas. Kommissionen kan bedöma nyttan med marknadsbaserade stödmekanismer (t.ex. auktioner) för att säkerställa att den tillgängliga gaslagringskapaciteten används på bästa sätt. I detta sammanhang är det också viktigt att medlemsstaterna inför de tekniska, finansiella och juridiska arrangemang som krävs för att leverera gas över gränserna.
Kommissionen kommer också att bedöma nyttan av gemensamma inköp av beredskapslager av gas av reglerade enheter eller nationella myndigheter för att möjliggöra samverkansfördelar och skapa beredskapsreserver. Det är tänkt att vara frivilligt att delta i det gemensamma inköpssystemet, och systemet bör läggas upp så att det inte stör den inre energimarknadens funktion och följer konkurrensreglerna.
På grundval av förordning (EU) 2017/1938 om åtgärder för att trygga gasförsörjningen avser kommissionen att inom kort anta en delegerad akt om nya gränsöverskridande regionala riskgrupper för gas. Riskgrupperna ska bedöma riskerna de närmaste fyra åren och ge medlemsstaterna och kommissionen råd om åtgärder för att hantera dessa risker på rätt sätt. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas regioner med ovanligt låg lagerhållning. Riskgrupperna ska också bedöma möjligheten till gemensam frivillig regional lagerhållning.
Såsom tillkännagavs i kommissionens meddelande i april 2021 tänker kommissionen anta en delegerad akt för att komplettera EU:s taxonomiförordning, om verksamhet som ännu inte ingår i den delegerade akten om klimattaxonomi. Denna nya kompletterande delegerade akt ska täcka kärnenergi, beroende på hur den särskilda pågående översynen i enlighet med EU:s taxonomiförordning utfaller. Denna delegerade akt ska också omfatta naturgas och tillhörande teknik som omställningsverksamhet, i den mån de omfattas av artikel 10.2 i EU:s taxonomiförordning. Fördelarna med en klausul om tidsbegränsning för omställningsverksamhet kommer att övervägas i detta sammanhang. Kommissionen kommer att överväga att föreslå lagstiftning för att stödja finansieringen av vissa ekonomiska verksamheter, främst inom energisektorn, även gas, som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser på ett sätt som stöder omställningen till klimatneutralitet men inte kan komma i fråga för att tas med i taxonomin.
Energilagring blir allt viktigare för EU:s elsektor och dess hållbarhet. Både kortfristig och medelfristig lagring (batterier) och mer långfristig lagring (”Power-to-X”) måste utnyttjas. Ökad ellagring gör det framför allt lättare att få in förnybar energi i systemet och jämna ut efterfrågetoppar. Detta kan också sänka elpriserna under hög förbrukning när de producenter som använder fossila bränslen ofta bestämmer priset. Betydande investeringar behövs på detta område. Kommissionen tänker utpeka centrala EU-åtgärder för att stödja utvecklingen av ellagring som ett viktigt flexibilitetsverktyg och säkerställa lika villkor och tillräckliga ekonomiska signaler.
EU:s elmarknad bygger på marginalprissättning och marknad med diskriminerande priser, vilket innebär att alla får samma pris för el i grossistledet. Eftersom gaseldade kraftverk än så länge ofta behövs för att tillgodose efterfrågan på el, påverkar gaspriset kostnaden för elproduktion, med de negativa effekter som syns nu. Det råder dock allmän enighet om att marginalprissättning är den mest effektiva modellen för avreglerade elmarknader och den lämpligaste för att främja effektiv elhandel mellan medlemsstaterna på grossistmarknaden. Modellen är också skräddarsydd för att främja integrering av förnybar energi, som pressar ner priserna eftersom den saknar driftskostnader.
Det finns än så länge inget som tyder på att en annan utformning av marknaden skulle ge lägre priser och bättre incitament, men kommissionen kommer ändå att ge Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) i uppdrag att bedöma för- och nackdelar med dagens utformning av grossistelmarknaden, bland annat förmågan att hantera lägen med extremt volatila gaspriser och andra åtgärder för att motverka detta, säkerställa en kostnadseffektiv omställning till ett energisystem med nettonollutsläpp och lägga fram rekommendationer som kommissionen kommer att följa upp på lämpligt sätt. Under tiden kommer kommissionen att samarbeta med Acer för att få en preliminär bedömning av situationen på elmarknaden senast i mitten av november.
Dessutom är det viktigt att anpassa energisystemets resiliens till nya hot som cyberhot och extremväder. Kommissionen avser att vidta åtgärder före utgången av 2022 för att förbättra den kritiska energiinfrastrukturens resiliens mot bakgrund av nya hot. Det är bl.a. fråga om nya regler om cybersäkerhet för el som är helt harmoniserade med den övergripande cybersäkerhetslagstiftningen, en rekommendation från kommissionen om en harmoniserad strategi för att kartlägga kritisk energiinfrastruktur, informationsutbyte samt alternativ för att finansiera den kritiska energiinfrastrukturens resiliens. Dessutom ingår inrättandet av en europeisk ständig grupp av systemansvariga och myndigheter för energiinfrastrukturens resiliens.
Kommissionen kommer också att utforska potentialen i helt kompatibla regionala eller EU-omfattande detaljistsmarknader. Det finns belägg
för att en större gränsöverskridande harmonisering av regler och rutiner på detaljistmarknaden ökar den gränsöverskridande konkurrensen och bidrar till att hålla priserna under kontroll. Arbetet bygger på två pågående processer, nämligen genomförandeakter för interoperabilitet. På samma sätt som för elmarknadskoppling i grossistledet kan den här marknadsanpassningen till en början ske genom samarbete mellan enskilda medlemsstater innan man med tiden går över till en helt integrerad inre energimarknad för konsumenterna.
Innovation är viktigt för ett resilient energisystem i EU. Europa är ledande i fråga om uppstartsföretag inom hållbar energi med innovativa lösningar som djup geotermisk energi till vätgas. Medlemsstaterna och EU bör samarbeta för att underlätta spridningen av innovativa lösningar.
Kommissionen kommer att göra följande:
-Föreslå ett regelverk för naturgas- och vätgasmarknaden senast i december 2021.
-Överväga att revidera förordningen om försörjningstrygghet för att säkerställa mer ändamålsenliga gaslager på hela den inre marknaden och ingå de avtal om samverkan som behövs.
-Senast i november 2021 anta en förordning om nya gränsöverskridande regionala riskgrupper för gas för att analysera risker och ge råd till medlemsstaterna om utformningen av deras nationella förebyggande åtgärdsplaner och krisplaner.
-Stödja utvecklingen av framtidssäker energilagring som en viktig form av flexibilitet, både på kort och medellång sikt (t.ex. efterfrågeflexibilitet och batterier) och på längre sikt (t.ex. vätgas).
-Undersöka nyttan med och utformningen av frivilliga gemensamma inköp av beredskapslager för gas, i enlighet med energimarknadsreglerna och EU:s konkurrensregler.
-Ge ut en regelbok för cybersäkerhet för el.
-Ge Acer i uppdrag att studera för- och nackdelarna med dagens utformning av elmarknaderna och lägga fram rekommendationer som kommissionen kan ta ställning senast i april 2022.
-Utforska potentialen i att utveckla helt kompatibla regionala eller EU-omfattande detaljistmarknader.
|
Om en leverantör lämnar marknaden eller går i konkurs kan det få negativa konsekvenser för konsumenterna, som de inte råder över. Stigande energipriser kan utgöra ett orimligt tryck, särskilt på små leverantörer som erbjuder avtal med fasta priser. Det är därför nödvändigt att göra det lättare för alla energileverantörer, även de små, att få tillgång till finansmarknaderna så att de kan säkra sina kontrakt mot framtidens prisutveckling. För att åtgärda detta erkänns i EU-lagstiftningen att medlemsstaterna får utse en sistahandsleverantör. Det är dock också viktigt att detta inte skapar några snedvridande incitament så att leverantörerna skyddas från sina affärsmässiga beslut på konsumentkollektivets bekostnad. Tillsammans med åtgärder för att förbättra småleverantörernas tillträde till långsiktiga marknader kommer kommissionen att förtydliga reglerna för att skydda konsumenterna från att enskilda leverantörer bortfaller och reglera driften av system med sistahandsleverantörer.
Kommissionen kommer att göra följande:
-Senast i december 2021 föreslå en rådsrekommendation med ytterligare vägledning till medlemsstaterna om hur de bäst kan hantera de sociala och sysselsättningspolitiska aspekterna av den gröna omställningen.
Medlemsstaterna kan göra följande:
-Stödja konsumenternas egenmakt, ge konsumenterna information och erbjuda alternativ om hur de kan delta på energimarknaden, få bättre skydd och ha en starkare ställning i energiförsörjningskedjan.
-Utse en sistahandsleverantör om en leverantör lämnar marknaden eller går i konkurs.
-Ytterligare stärka konsumenternas roll på energimarknaden genom att bidra till bättre efterfrågeflexibilitet och utveckla egenförsörjningen genom individuella arrangemang för förnybar energi och energigemenskaper.
|
3.2.3.Öka investeringarna i förnybar energi och energieffektivitet
Vind- och solenergi har nästan inga rörliga kostnader. Med mer förnybar energi i energisystemet kommer de dyraste fossila bränslena att pressas ut från marknaden. Under alltfler timmar varje år kommer mängden förnybar el i systemet att göra det möjligt att tillgodose all efterfrågan, så att grossistpriserna ligger nära noll, är noll eller till och med blir negativa. Generellt sett anser experterna att mer förnybar energi leder till lägre grossistpriser, allt annat lika.
Utöver elmarknaderna har totalkostnaden för ett antal förnybara energislag minskat dramatiskt de senaste åren. Till exempel sjönk kostnaderna för el från storskaliga fotovoltaiska solceller med 85 % mellan 2010 och 2020. Förnybar energi är redan i dag den billigaste energiformen i många sektorer och för många användningsområden, och konsumenterna kan i många fall sänka sina energikostnader med hjälp av förnybar energi. Detta gäller industrin och tjänstesektorn, men även hushållen, som till exempel kan investera i solpaneler, värmepumpar, solvärmeutrustning och avancerade värmepannor för biomassa och därigenom minska sina el- och uppvärmningskostnader.
Medlemsstaterna bör därför påskynda tillståndsgivningen genom att minska långdragna och komplicerade tillståndsförfaranden, som är ett av de största hindren för utveckling och utbyggnad av infrastruktur för ren energi. Stöd till egenförbrukning och gemenskaper för förnybar energi kan också hjälpa hushållen att ta vara på potentialen i billigare förnybar energi. Att öka produktionen av utrustning för förnybar energi är en annan avgörande framgångsfaktor för att påskynda utbyggnaden av förnybar energi.
Ny teknik och digitalisering skapar nya möjligheter till flexibilitet på efterfrågesidan. Kommissionen kommer att i början av 2022 inleda arbetet med en nätkodex för att undanröja de juridiska hindren för flexibilitet på efterfrågesidan.
Energieffektivitet minskar energiförbrukningen och därmed energikostnaderna, men det krävs investeringar. Detta bidrar till att motverka en av de bakomliggande orsakerna till energifattigdom, särskilt genom förbättrade energiprestanda för byggnader och vitvaror. Kommissionen kommer också att lägga fram ett förslag om att förbättra energiprestanda i EU:s byggnadsbestånd. Vissa renoveringsåtgärder är inriktade på subventionerade bostäder – och nya regler för EU-länderna att mäta och övervaka statistik över dem som har svårt att betala sina energiräkningar – så reglerna för renovering av byggnader bidrar till att bekämpa energifattigdomen.
På EU-nivå har investeringarna i den gröna omställningen ökat. Den fleråriga budgetramen 2021–2027, med medelstillskott från NextGenerationEU, är de viktigaste sätten att få till stånd en snabb återhämtning och en grön och digital omställning som leder vår ekonomi in på vägen mot hållbar tillväxt. Av de 22 återhämtnings- och resiliensplaner som kommissionen godkänt har 177 miljarder euro anslagits till klimatrelaterade investeringar inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens.
Dessutom skapar större och mer integrerade marknader med gränsöverskridande infrastruktur bättre villkor för konsumenterna. Färdigbyggda och effektiva fysisk sammanlänkningar med angränsande marknader och gränsöverskridande tillträde för nya leverantörer främjar konkurrens och säkerställer elförsörjning till det mest konkurrenskraftiga priset. Medlemsstaterna bör fortsätta att främja investeringar i transeuropeiska nät för att öka konkurrensen och undvika inskränkningar, genom upplägget med projekt av gemensamt intresse. Det handlar bland annat om sammanlänkningar, avlägsnande av nationella flaskhalsar, lagring och smartare transmissions- och distributionsnät. Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstaterna för att nå målet på 15 % sammankopplingar av elnäten senast 2030, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från oktober 2014.
Kommissionen har nyligen föreslagit en översyn av riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för att utöka medlemsstaternas möjligheter att bevilja ekonomiskt stöd för klimatskydd och utfasning av fossila bränslen från hela ekonomin. De nya reglerna, som förväntas träda i kraft nästa år, minskar bruket av fossila bränslen, förhindrar tekniska inlåsningar och gör det möjligt att införa system för att finansiera ny teknik som energilagring och förnybar vätgas, och underlättar finansieringen av energieffektivitetsåtgärder.
Medlemsstaterna bör göra följande:
-Påskynda auktionerna för förnybar energi och säkerställa ett snabbt och fullständigt genomförande av investeringar inom återhämtnings- och resiliensfonden.
-Påskynda tillståndsgivningen genom att minska långdragna och komplicerade tillståndsförfaranden, som är ett av de största hindren för utveckling och utbyggnad av infrastruktur för ren energi.
-Öka produktionen av utrustning för förnybar energi, som är en annan avgörande framgångsfaktor för att påskynda utbyggnaden av förnybar energi.
-Öka investeringarna i energieffektivitet och byggnaders energiprestanda, vilket minskar energiförbrukningen och energikostnaderna och minskar trycket på energimarknaderna.
-Öka investeringarna i transeuropeiska nät och undvika inskränkningar, enligt upplägget med projekt av gemensamt intresse. Det handlar bland annat om sammanlänkningar, avlägsnande av nationella flaskhalsar, lagring och smartare transmissions- och distributionsnät.
Kommissionen kommer att göra följande:
-Under 2022 ge ut vägledning om påskyndad tillståndsgivning för förnybar energi och fortsätta samarbetet med de nationella förvaltningarna för att kartlägga och utbyta god praxis.
-I början av 2022 inleda arbetet med att ta fram en nätkod för flexibilitet på efterfrågesidan.
-Slutföra översynen av riktlinjerna för statligt energi- och miljöstöd för att bidra till uppnåendet av den europeiska gröna given till lägsta möjliga kostnad och underlätta investeringar i energieffektivitet och förnybar energi.
-Fortsätta att hjälpa medlemsstaterna att på bästa sätt utnyttja de medel som finns tillgängliga i EU-budgeten och i NextGenerationEU.
|
4.Avslutning
De åtgärder som beskrivs i det här meddelandet syftar till att reagera på den rådande energiprisstegringen och ska bidra till att uppnå en socialt rättvis och hållbar energiomställning. Kommissionen kommer att noga följa situationen de kommande månaderna.
Medlemsstaterna kan agera och vidtar redan nu åtgärder i form av bl.a. beskattning, direkt inkomststöd och andra välriktade och tidsbegränsade åtgärder för att mildra konsekvenserna i närtid av de problem som prisstegringen skapar för vissa. På EU-nivå kan ytterligare åtgärder för lagring, marknadsintegration och energigemenskaper vidtas på medellång sikt för att säkerställa mer resilienta energimarknader, bättre förberedda på volatilitet och omställningens utmaningar. Framsteg i fråga om energieffektivitet och åtgärder för att modernisera energisystemet leder till lägre energiräkningar på längre sikt.
EU:s energi-, miljö- och klimatpolitik, finansiering i olika EU-program samt kommissionens nyligen framlagda förslag i 55 %-paketet är utformade för att skapa en långsiktigt hållbar energisektor. Europeiska unionen är fast besluten att övergå till klimatneutralitet och att fasa ut fossila bränslen i energisystemet genom att ersätta fossila bränslen med förnybar energi och därmed minska vårt beroende av importerad energi.
Tydliga åtaganden om att investera i klimatneutrala energilösningar i medlemsstaterna bidrar till att minska volatiliteten i energipriserna och obalansen mellan tillgång och efterfrågan på energi till följd av förändringar i världsmarknadspriserna på fossila bränslen och andra externa faktorer. De är avgörande för att energin ska hålla överkomliga priser för alla konsumenter.
En framgångsrik grön omställning leder inte bara till ren energi utan även till ökad energieffektivitet och andra användningsområden. EU:s beslutsamhet att avsevärt minska sina utsläpp av växthusgaser och sin förbrukning av fossila bränslen kan inte annat än stärkas av den senaste tidens händelser. Åtgärderna måste påskyndas, både i fråga om lagstiftning och investeringar. Omställningen till ren energi är den bästa försäkringen mot sådana prischocker som EU står inför i dag. Det är dags att skynda på.