EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015PC0135
Proposal for a COUNCIL DIRECTIVE amending Directive 2011/16/EU as regards mandatory automatic exchange of information in the field of taxation
Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning
Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning
/* COM/2015/0135 final - 2015/0068 (CNS) */
Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning /* COM/2015/0135 final - 2015/0068 (CNS) */
MOTIVERING 1 BAKGRUND TILL FÖRSLAGET 1.1 Allmän bakgrund Företag ser traditionellt skatteplanering som en legitim verksamhet med
hänvisning till att de använder lagliga metoder för att minska sin skattebörda.
Skatteplanering har emellertid blivit en mer avancerad aktivitet på senare år
som växer över nationsgränserna och skiftar beskattningsbara vinster till
stater med mer fördelaktiga skattesystem. Denna ”aggressiva” form av
skatteplanering tar en mängd olika former, till exempel att dra fördel av de tekniska
detaljerna i ett skattesystem, eller av glapp mellan två eller flera
skattesystem i syfte att minska skattebördan eller att helt undvika
beskattning. Följderna omfattar dubbla avdrag (dvs. samma utgift dras av både i
källstaten och i det land som är skattehemvist) och dubbel icke-beskattning
(dvs. inkomsten beskattas varken i källstaten eller i det land där mottagaren
har sin hemvist)[1].
Sådana förfaranden får i många fall stöd av nationella myndigheters beslut,
vilka till företaget bekräftar hur en viss transaktion kommer att beskattas
under nuvarande lagstiftning och därmed ger rättslig förutsägbarhet vad gäller
den befintliga skattestrukturen. Även om medlemsstaterna ska se till att deras
skattebesked överensstämmer med nationell och EU-rätt kan bristen på insyn i
sådana beslut inverka på andra länder som står i förbindelse med dem som gynnas
av besluten. Skatteflykt, liksom skattebedrägeri och
skatteundandragande, har en viktig gränsöverskridande dimension.
Globaliseringen och skattebetalarnas ökande rörlighet gör det svårt för
medlemsstaterna att rätt bedöma skattebasen. Detta fenomen kan inverka på hur
skattesystem fungerar och medföra skatteflykt och skatteundandragande, och
därmed äventyra den inre marknadens funktion. Medlemsstaterna kan därför effektivt åtgärda
problemet endast genom att komma överens om att agera gemensamt. Därför är ett
viktigt mål för kommissionens strategi på detta område att förbättra det
administrativa samarbetet mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar. Rådets direktiv 2011/16/EU antogs för att
ersätta ett tidigare direktiv om bistånd mellan medlemsstater (rådets direktiv
77/99/EEG) som ett svar på medlemsstaternas behov av förstärkt administrativt
samarbete på skatteområdet. Syftet med föreliggande förslag är att säkerställa
att direktiv 2011/16/EU föreskriver ett övergripande och ändamålsenligt
administrativt samarbete mellan skattemyndigheter genom ett obligatoriskt
automatiskt utbyte av information om förhandsöverenskommelser om
gränsöverskridande skattefrågor samt prissättningsbesked, som är en särskild
typ av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor på området
internprissättning. Skattedrivna strukturer som leder till en låg
beskattningsnivå i den medlemsstat som lämnar skattebeskedet kan minska inkomsten
som ska beskattas i andra berörda medlemsstater, vilket urholkar deras
skattebas. Förslaget kräver att medlemsstaterna
automatiskt utbyter grundläggande information om förhandsbesked i
gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning med övriga
medlemsstater. Detta grundar sig på principen att de andra medlemsstaterna är
bäst skickade att bedöma sådana skattebeskeds potentiella inverkan och
relevans, snarare än den medlemsstat som lämnar beskedet. I förekommande fall
kan de medlemsstater som mottar informationen begära ytterligare och mer
detaljerad information. Förslaget har särskilt utformats för att låta
automatiskt utbyte av information om skattebesked bygga på befintliga
bestämmelser i direktiv 2011/16/EU som rör de praktiska arrangemangen för
utbyte av information inbegripet bruket av standardformulär. Detta är också i
överensstämmelse med den internationella utvecklingen på OECD-nivå och dess
arbete med Beps (urholkning av skattebasen och överföring av vinster). Under 2012 granskade uppförandekodgruppen
företagsbeskattning)[2]
utvecklingen i medlemsstaternas förfaranden rörande skattebesked. Gruppen
fastställde de gränsöverskridande skattebesked för vilka information bör
utbytas utan föregående begäran, och rekommenderade utarbetande av
standardinstruktioner som kan användas som referens av medlemsstaterna för
intern tillämpning[3].
Standardinstruktionerna anger uttryckligen att information om
gränsöverskridande skattebesked bör sändas utan föregående begäran i enlighet
med artikel 9 i direktiv 2011/16/EU med hjälp av de elektroniska
standardformulär och elektroniska hjälpmedel som föreskrivs i direktivet,
senast en månad efter det att beskedet har lämnats i enlighet med tidsfristen i
artikel 10 i direktivet. De kräver också att medlemsstaterna säkerställer
lämpliga kommunikationskanaler i ämnet mellan medlemsstaterna, samt utbildning
och vägledning av god kvalitet för beslutsfattarna. De innefattar också
vägledning om informationsinnehållet som ska tillhandahållas spontant.
Standardinstruktionerna är emellertid inte rättsligt bindande. I praktiken
förekommer endast lite informationsutbyte mellan medlemsstaterna om
förhandsbesked i skattefrågor eller internprissättningsarrangemang, även då
dessa inverkar på andra länder. En mer systematisk och bindande metod för
utbyte av information om skattebesked ter sig därför nödvändig inom EU för att
säkerställa att, när en medlemsstat utfärdar ett förhandsbesked i skattefrågor
eller om internprissättning, varje berörd medlemsstat är i stånd att vidta
nödvändiga åtgärder. Kommissionen åtog sig att lägga fram ett
sådant förslag för automatiskt utbyte av information om gränsöverskridande
skattebesked den 16 december 2014, vilket reflekteras i kommissionens
arbetsprogram för 2015[4]. 2 RESULTAT AV SAMRÅD MED
BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR 2.1 Samråd med anledning av
handlingsplanen om skattebedrägeri och skatteundandragande om
rekommendationerna (COM (2012) 722) och inom ramen för andra forum Den 21 maj 2013 antog Europaparlamentet en
resolution[5]
där man välkomnar kommissionens handlingsplan och dess rekommendationer,
uppmanar medlemsstaterna att stå fast vid sina åtaganden och stödja
kommissionens handlingsplan samt betonar att EU bör spela en ledande roll i
diskussionerna om kampen mot skattebedrägeri, skatteflykt och skatteparadis,
särskilt när det gäller främjandet av automatiskt informationsutbyte. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
antog ett yttrande den 17 april 2013[6].
Kommittén bifaller kommissionens handlingsplan och stöder dess insatser för att
finna praktiska lösningar när det gäller att minska skattebedrägeri och
skatteundandragande. Under senare år har medlemsstaterna samarbetat
inom uppförandekodgruppen för att förbättra informationsutbytet om
gränsöverskridande skattebesked och på området internprissättning.
Uppförandekodgruppens slutsatser har regelbundet tillsänts rådet i form av
rapporter[7].
2.2 Medlemsstat Detta direktiv grundar sig på
standardinstruktionerna som överenskommits mellan medlemsstaterna under 2014
och som därför återspeglar det arbete som redan utförts av medlemsstaternas
delegater i flera olika europeiska forum. Medlemsstaterna har länge diskuterat
principen om informationsutbyte om skattebesked, men detta har inte hittills
lett fram till ett ändamålsenligt ramverk för ett sådant utbyte. 2.3 Subsidiaritet och
proportionalitet Detta förslag är förenligt med subsidiaritets-
och proportionalitetsprinciperna som anges i artikel 5.3 och 5.4 i fördraget om
Europeiska unionen. Artikel 115 FEUF föreskriver tillnärmning av
sådana lagar och andra författningar i medlemsstaterna som direkt inverkar på
den inre marknadens upprättande eller funktion och gör tillnärmningen av
lagstiftningen nödvändig. Målet att säkerställa att samtliga
medlemsstater har tillräcklig information om förhandsbesked i
gränsöverskridande skattefrågor samt om prissättning kan inte uppfyllas genom
åtgärder som genomförs av varje medlemsstat för sig, utan samordning.
Informationsutbytet om skattebesked som potentiellt kan inverka på skattebasen i
mer än en medlemsstat kräver ett gemensamt och obligatoriskt tillvägagångssätt.
Det gränsöverskridande inslaget är dessutom inbyggt i den föreslagna åtgärden.
Ändamålsenlig information om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor
och förhandsbesked om prissättning kan därför endast uppnås genom åtgärder på
unionsnivå. Även om
standardinstruktionerna kan betraktas som en förbättring i sammanhanget, anses
en rättslig grund som mer ändamålsenlig. Så länge som den utfärdande
medlemsstaten är den som ska bedöma relevansen av ett besked som lämnats för en
annan medlemsstat inom ramen för sitt eget regelverk, kommer dessutom
avsaknaden av transparens att bestå. Skattebetalarna kan dra fördel av bristen
på gemensamma regler för utbyte av information för att inrätta strukturer som
överför vinster till lågskatteländer som inte är de länder där den ekonomiska
verksamhet som har genererat vinsterna utförs och där värde skapas. [8] Eftersom skattebesked
ofta utfärdas för gränsöverskridande företag är medlemsstaterna beroende av
varandra för att få en helhetsbild. Därför är medlemsstater som samarbetar i en
bättre position än de som agerar enskilt för att säkerställa att systemet för
informationsutbyte om skattebesked är ändamålsenligt och fullständigt. En
harmoniserad ansats på EU-nivå skulle vara mer ändamålsenlig för att
säkerställa skattetransparens och samarbete mellan skattemyndigheter för att
bekämpa skatteflykt. Det särskilda problem som fordrar politiska
insatser är bristande insyn i skattebesked med gränsöverskridande relevans,
vilket har negativa effekter, särskilt när det gäller den inre marknadens
funktionssätt. Den politiska insatsen begränsas till att åtgärda de
skattebesked som har ett gränsöverskridande inslag. Den består av två steg
enligt vilka samtliga medlemsstater i EU måste få tillgång till en
grundläggande uppsättning upplysningar som definieras i direktivet.
Informationen som ska delas måste balanseras för att å ena sidan vara så koncis
som möjligt och å andra sidan ge tillräckliga upplysningar till den mottagande
medlemsstaten för att denna ska kunna bedöma om den bör begära mer information.
I det andra steget kan de medlemsstater som kan visa att informationen kan
förutses vara relevant för dem, begära mer detaljerad information enligt befintliga
bestämmelser i direktivet. Därmed är förslaget det mest proportionella svaret
på problemet, eftersom det begränsas till förhandsbesked om gränsöverskridande
skattefrågor och förhandsbesked om prissättningsbesked som har
gränsöverskridande inslag. Det grundar sig också på automatiskt utbyte av
grundläggande information i syfte att låta varje medlemsstat bestämma huruvida
ytterligare och mer detaljerad information ska begäras. Därför går de
föreslagna ändringarna inte utöver vad som är nödvändigt för att åtgärda de
berörda frågorna och uppnår på detta sätt fördragets mål om en väl fungerande
inre marknad. 2.4 Arbetsdokument Det arbetsdokument som åtföljer förslaget
utvärderar de politiska alternativen på grundval av kriterier för
ändamålsenlighet, effektivitet, samstämmighet samt social inverkan och
grundläggande rättigheter. Kommissionen har förberett en analys av alternativen
för att motivera det alternativ som valts. 3 FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA
ASPEKTER Syftet med detta förslag är att säkerställa
att information om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och
förhandsbesked om prissättning utbyts automatiskt mellan medlemsstaterna när de
villkor som fastställts i den nya artikeln 8a har uppfyllts. För detta ändamål ändrar förslaget direktiv
2011/16/EU, ändrat genom direktiv 2014/107/EU[9],
genom införandet av ett särskilt krav på automatiskt utbyte av information om
förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor samt förhandsbesked om
prissättning. Artikel 1.4 i förslaget till direktiv inför en
ny artikel 8a i det befintliga direktivet som fastställer räckvidd och villkor
för det obligatoriska automatiska utbytet av information om de typer av
förhandsbesked i skattefrågor och om internprissättningsarrangemang som
definieras i det föreslagna direktivet, som införs av artikel 1.12 i förslaget.
Artikel 8a.1 föreskriver att behöriga myndigheter i en medlemsstat ska, genom
automatiskt utbyte, tillhandahålla information om specificerade skattebesked
som de utfärdar eller ändrar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater.
Denna skyldighet utsträcks till beslut som utfärdats under den tioårsperiod som
föregår den dag då förslaget till direktiv träder i kraft, och som fortfarande
gäller den dag då direktivet träder i kraft (artikel 8a.2). Artikel 1.7 i det föreslagna direktivet ger
kommissionen möjlighet att skapa ett säkert centralt register för information
som förmedlats inom ramen för detta förslag. Det centrala registret skulle både
underlätta informationsutbytet och stödja medlemsstaterna i uppgiften att
studera och reagera på de skattebesked som medlemsstaterna utbyter. Det föreslagna direktivet uppdaterar också
reglerna i direktivet från 2011 om återkoppling, praktiska arrangemang för
informationsutbyte och utvärdering av det administrativa samarbetet för att
utvidga dessa till det automatiska utbytet av information om förhandsbesked i
gränsöverskridande skattefrågor samt förhandsbesked om prissättning. Föremålet för dessa ändringar har samma
rättsliga grund som direktiv 2011/16/EU, dvs. artikel 115 i fördraget om
Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) som syftar till att säkerställa den
inre marknadens funktion. 4 BUDGETKONSEKVENSER Förslagets inverkan på EU:s budget presenteras
i den finansieringsöversikt som åtföljer förslaget, och kommer att finansieras
inom ramen för tillgängliga resurser. Kostnaderna för extra it-verktyg och det
centrala register som kommissionen eventuellt kommer att utveckla i framtiden
för att underlätta utbyte av information mellan medlemsstaterna, liksom dess
placering, skulle finansieras ur Fiscalis 2020-programmet som inrättas genom
förordning (EU) 1286/2013 som ger finansiellt stöd för verksamheter som syftar
till att förbättra det administrativa samarbetet mellan skattemyndigheter inom
EU. 2015/0068 (CNS) Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller
obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel 115, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, efter översändande av utkastet till
lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europaparlamentets yttrande[10], med beaktande av Europeiska ekonomiska och
sociala kommitténs yttrande[11],
med beaktande av Regionkommitténs yttrande[12], i enlighet med ett särskilt
lagstiftningsförfarande, och av följande skäl: (1) På senare år har
gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig
skattekonkurrens blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i
unionen och globalt. En urholkad skattebas minskar för närvarande de nationella
skatteintäkterna, vilket hindrar medlemsstaterna från att genomföra en
tillväxtvänlig skattepolitik. De skattebesked som gäller skattedrivna
strukturer leder till en låg beskattningsnivå av konstlat höga inkomstnivåer i
den medlemsstat som lämnar förhandsbeskedet i skattefrågor, samt kan leda till
en konstlad minskning av de inkomster som ska beskattas i andra berörda medlemsstater.
Ökad transparens är därför av brådskande nödvändighet. De verktyg och
mekanismer som fastställts i rådets direktiv 2011/16/EU[13] måste förstärkas för
att uppnå detta. (2) I sina slutsatser den 18
december 2014 underströk Europeiska rådet det akuta behovet att påskynda
ansträngningarna för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering,
både på global nivå och unionsnivå. Europeiska rådet betonade vikten av
transparens och välkomnade kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag om
automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor inom
unionen. (3) Direktiv 2011/16/EU
föreskriver obligatoriskt utbyte av upplysningar utan föregående begäran mellan
medlemsstater i fem specifika fall och med vissa tidsfrister. Utbyte av information
utan föregående begäran i fall där den behöriga myndigheten i en medlemsstat
har anledning att anta skattebortfall i en annan medlemsstat, gäller redan för
förhandsbesked i skattefrågor som en medlemsstat lämnar till en specifik
skattebetalare om tolkning eller tillämpning av skatteregler i framtiden och
som har ett gränsöverskridande inslag. (4) Ett effektivt utbyte av
upplysningar utan föregående begäran rörande förhandsbesked i
gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning förhindras
av flera viktiga praktiska svårigheter, till exempel att den utfärdande
medlemsstaten själv får besluta om vilka andra medlemsstater som bör
informeras. (5) Möjligheten att vägra lämna
upplysningar om detta skulle leda till att en affärshemlighet,
företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt
förfaringssätt röjs, eller om det gäller upplysningar vilkas lämnande skulle
strida mot allmän ordning, bör inte gälla bestämmelserna om obligatoriskt
automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande
skattefrågor och förhandsbesked om prissättning, för att inte minska
ändamålsenligheten i dessa utbyten. Att den information som måste delas med
samtliga medlemsstater är begränsad till sin natur borde säkerställa
tillräckligt skydd för dessa affärsintressen. (6) För att man ska kunna dra
fördel av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked
om prissättning bör informationen spridas snabbt efter utfärdandet och därför
bör regelbundna intervaller mellan kommunikationerna införas. (7) Det obligatoriska automatiska
utbytet av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked
om prissättning bör i varje enskilt fall omfatta lämnande av en viss
uppsättning grundläggande upplysningar till samtliga medlemsstater.
Kommissionen bör vidta alla åtgärder för att standardisera överlämnandet av
sådan information enligt förfarandet som fastställts i direktiv 2011/16/EG för
att inrätta ett standardformulär för användning vid utbyte av information.
Detta förfarande bör också användas för antagandet av nödvändiga åtgärder och
praktiska arrangemang för genomförande av informationsutbytet. (8) Medlemsstaterna bör utbyta de
grundläggande upplysningar som ska lämnas som även med kommissionen. Detta
skulle ge kommissionen möjlighet att när som helst övervaka och bedöma
tillämpning av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande
skattebesked och förhandsbesked om prissättning. Lämnandet av dessa
upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att rapportera alla
former av statligt stöd till kommissionen. (9) Återkoppling från den
mottagande medlemsstaten till den medlemsstat som översänder information är ett
nödvändigt inslag i ett effektivt fungerande system för automatiskt utbyte av
upplysningar. Det är därför lämpligt att föreskriva åtgärder som gör det
möjligt att göra återkopplingar i de fall där upplysningarna har använts och
där ingen återkoppling är möjlig enligt andra bestämmelser i direktiv
2011/16/EU. (10) En medlemsstat bör kunna
förlita sig på artikel 5 i direktiv 2011/16/EU vad gäller utbyte av
upplysningar på begäran för att erhålla kompletterande information, inbegripet
den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattebesked
och förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har utfärdat
sådana besked eller arrangemang. (11) Medlemsstaterna bör vidta alla
nödvändiga åtgärder för att avlägsna alla hinder för ett effektivt och bredast
möjligt obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i
gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. (12) För att stärka ett effektivt
utnyttjande av resurser, underlätta informationsutbytet och undvika att
medlemsstaterna var och en behöver utveckla sina system för att lagra
information, bör särskilda åtgärder vidtas för att upprätta ett centralt
register som är tillgängligt för samtliga medlemsstater och kommissionen, i
vilket medlemsstaterna skulle ladda upp och lagra upplysningar i stället för
att utbyta dessa via e-post. De praktiska arrangemang som är nödvändiga för att
upprätta ett sådant register bör antas av kommissionen i enlighet med
förfarandet i artikel 26.2 i direktiv 2011/16/EU. (13) Med hänsyn till arten och
omfattningen av de förändringar som införs genom direktiv 2014/107/EU och detta
direktiv, bör tidsplanen för inlämnandet av upplysningar, statistik och
rapporter enligt direktiv 2011/16/EU förlängas. En sådan förlängning bör
säkerställa att den information som ska lämnas in kan ta hänsyn till den
erfarenhet som följer av dessa förändringar. Den förlängda tidsfristen bör
gälla både statistik och annan information som medlemsstaterna ska lämna in
före den 1 juli 2016, samt rapporten och, om tillämpligt, förslaget som
kommissionen ska lämna in före den 1 juli 2017. (14) I överensstämmelse med den
stegvisa strategi som förordas i direktiv 2011/16/EU är det lämpligt att
anpassa tidsfristerna för det befintliga obligatoriska utbytet av upplysningar
som föreskrivs i artikel 8.1 i direktiv 2011/16/EU för att säkerställa att
tillgängliga upplysningar om kategorierna överlämnas inom nio månader efter det
berörda beskattningsårets utgång. (15) Gällande bestämmelser om
konfidentialitet bör ändras för att återspegla att det obligatoriska
automatiska utbytet av upplysningar har utvidgats till att omfatta
förhandsbesked om gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om
prissättning. (16) Detta direktiv står i
överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns
särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta
direktiv syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till
skydd av personuppgifter och för näringsfriheten. (17) Eftersom målet för detta
direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan
medlemsstaterna på villkor som är förenliga med den inre marknadens funktion,
inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på
grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, kan uppnås bättre på
unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i
artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med
proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som
är nödvändigt för att uppnå detta mål. (18) I enlighet med den gemensamma
politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och
kommissionen om förklarande dokument[14]
har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är berättigat, låta anmälan
av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar
förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i de
nationella instrumenten för införlivande. Med avseende på detta direktiv anser
lagstiftaren att översändandet av sådana dokument är berättigat. (19) Direktiv 2011/16/EU bör därför
ändras i enlighet med detta. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Direktiv 2011/16/EU ska ändras på följande
sätt: 1. Artikel 3 ska ändras på följande
sätt: a) Punkt 9 ska ersättas med
följande: ”9. automatiskt
utbyte: a) för de syften
som anges i artiklarna 8.1 och 8 a, systematiskt lämnande av på förhand
bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran, med i
förväg fastställda regelbundna intervaller. Med tillgängliga upplysningar avses
enligt artikel 8.1 upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat
som lämnar informationen och som kan inhämtas i enlighet med förfarandena för
insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten. b) för de syften
som anges i artikel 8.3a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda
upplysningar om personer med hemvist i andra medlemsstater till den relevanta
hemvistmedlemsstaten, utan föregående begäran, med i förväg fastställda
regelbundna intervaller. I artikel 8.3a och 8.7a, artiklarna 21.2, 25.2 och
25.3 ska alla begrepp som har stor begynnelsebokstav ha den betydelse som de
har enligt motsvarande definitioner i bilaga I, c) för de syften
som avses i alla bestämmelser utom artikel 8.1, 8.3a och 8a, systematiskt
lämnande av på förhand bestämda upplysningar som meddelats i överensstämmelse
med led a och b i denna punkt.” b) Följande punkter
ska läggas till som punkterna 14, 15 och 16: ”14. förhandsbesked
i gränsöverskridande skattefrågor: omfattar varje avtal, meddelande och
varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana
som utfärdats i samband med en skatterevision som a) lämnats av
regeringen eller skattemyndigheten i en medlemsstat , eller av medlemsstatens
territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar för en
given person, b) gäller tolkning
eller tillämpning av en rättslig eller administrativ bestämmelse som rör
administration och verkställighet av nationell lagstiftning rörande skatter i
en medlemsstat eller dess territoriella eller administrativa underenheter, c) rör en
gränsöverskridande transaktion eller frågan huruvida den verksamhet som drivs
av en juridisk person i den andra medlemsstaten utgör ett fast driftsställe,
och d) äger rum före
transaktionerna eller före den verksamhet i den andra medlemsstaten som
eventuellt ger upphov till ett fast driftsställe eller inlämnande av
skattedeklaration som täcker den period under vilken transaktionen eller en
serie transaktioner eller verksamheter ägde rum. Gränsöverskridande
transaktioner kan omfatta, men är inte begränsade till, investeringar,
tillhandahållande av varor, tjänster, finansiering eller användning av
materiella eller immateriella tillgångar, och behöver inte direkt eller
indirekt beröra den person som är föremål för förhandsbeskedet i
gränsöverskridande skattefrågor, 15 förhandsbesked
om prissättning: omfattar varje avtal, meddelande och varje annat
instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats
i samband med en skattekontroll som lämnas av en regering eller
skattemyndigheten i en eller flera medlemsstater, inbegripet berörda
medlemsstaters territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras
vägnar för en given person, som, före gränsöverskridande transaktioner mellan
företag i intressegemenskap, fastställer lämpliga kriterier för fastställandet
av internprissättningen för dessa transaktioner eller fördelningen av vinst
till ett fast driftsställe. Företag är i
intressegemenskap när ett företag deltar direkt eller i indirekt i ett annat
företags förvaltning, kontroll eller kapital, eller när samma personer deltar
direkt eller indirekt i företagens förvaltning, kontroll eller kapital. Internpriser är de
priser som ett företag använder för att överföra fysiska varor eller
immateriella tillgångar eller för att tillhandhålla tjänster till företag i
intressegemenskap, och ”interprissättning” ska förstås i enlighet med detta, 16 gränsöverskridande
transaktion: för de syften som avses i punkt 14, en eller en serie
transaktioner där a) inte samtliga
parter i transaktionen eller i serien av transaktioner har sin skatterättsliga
hemvist i den medlemsstat som lämnat förhandsbeskedet i gränsöverskridande
skattefrågor, eller b) någon av
parterna i transaktionen eller serien av transaktioner samtidigt har sin
skatterättsliga hemvist i fler än en jurisdiktion, eller c) en av parterna i
transaktionen eller i serien av transaktioner bedriver affärsverksamhet i en
annan medlemsstat via ett fast driftsställe och transaktionen eller
transaktionerna utgör en del av eller hela verksamheten vid det fasta
driftsstället. En gränsöverskridande transaktion eller serie av transaktioner
ska också omfatta de arrangemang som vidtagits av en enda juridisk person
rörande affärsverksamhet i en annan medlemsstat som den personen bedriver via
ett fast driftsställe. För de syften som
avses i punkt 15, avses med gränsöverskridande transaktion en eller en
serie transaktioner som rör företag i intressegemenskap som inte samtliga har
sitt skatterättsliga hemvist i en enda medlemsstats territorium.” 2) Artikel 8 ska ändras på följande sätt: a) Punkterna 4 och 5 ska utgå. b) Punkt 6 ska
ersättas med följande: ”6. Lämnande av
upplysningar ska ske i enlighet med följande: a) för de
kategorier som fastställs i punkt 1 ska upplysningarna lämnas åtminstone en
gång om året, inom nio månader från utgången av det beskattningsår i
medlemsstaten som upplysningarna gäller för, b) för de
upplysningar som fastställs i punkt 3a, ska upplysningarna lämnas årligen, inom
nio månader från utgången av det kalenderår eller den andra lämpliga
rapporteringsperiod som upplysningarna gäller för.” 3) Följande artiklar ska införas som
artiklarna 8a och 8b: ”Artikel 8a Räckvidd och
villkor för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked
i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning 1 Den behöriga
myndighet i en medlemsstat som lämnar eller ändrar ett förhandsbesked i
gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning efter den
dag då detta direktiv träder i kraft ska, genom automatiskt utbyte lämna
upplysningar om detta till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater och till
Europeiska kommissionen. 2 Medlemsstatens
behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i
övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i
gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som lämnats
inom en period med början tio år före ikraftträdandet men som fortfarande är
giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft, 3 Punkt 1 ska inte
tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor
uteslutande gäller och omfattar skatteärenden för en eller flera fysiska
personer. 4 Lämnande av
upplysningar ska ske i enlighet med följande: a) med avseende på
utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 1: inom en månad efter utgången av
det kvartal under vilket förhandsbeskeden i gränsöverskridande skattefrågor
eller förhandsbeskeden om prissättning har lämnats eller ändrats. b) med avseende på
utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2: före den 31 december 2016. 5 De upplysningar
som medlemsstaten ska lämna i enlighet med denna artikel ska åtminstone omfatta
följande: a) Skattebetalarens
identitet och, där tillämpligt, den företagsgrupp som den tillhör. b) Innehållet i
förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om
prissättning, inbegripet en beskrivning av relevant affärsverksamhet, eller av
transaktionerna eller serien av transaktioner. c) En beskrivning
av de kriterier som använts för att fastställa internprissättning eller själva
internpriset om det gäller ett förhandsbesked om prissättning. d) Identifiering av
de andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt
av förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om
prissättning. e) Identifiering av
varje person, fysiska personer undantagna, i de andra medlemsstaterna som
sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i
gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning (med
angivande av den medlemsstat de berörda personerna har anknytning till). 6 För att
underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang
som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att
standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en
del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5. 7 Den behöriga
myndighet till vilken upplysningarna har lämnats enligt punkt 1 ska, om möjligt
på elektronisk väg, bekräfta mottagandet av upplysningarna till den behöriga
myndighet som tillhandahöll dem, omedelbart och under alla omständigheter
senast sju arbetsdagar efter mottagandet. 8 Medlemsstaterna
kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet
den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor
eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett
sådant besked. 9 Artikel 17.4 ska
inte tillämpas på upplysningar som utbyts i enlighet med punkterna 1 och 2 i
denna artikel. Artikel 8b Statistik om
automatiska utbyten 1 Senast den 1
oktober 2017 ska medlemsstaterna på årsbasis förelägga kommissionen statistik
om volymen på automatiska utbyten enligt artikel 8 och 8a och, i möjlig
utsträckning, upplysningar om administrativa och andra relevanta kostnader och
vinster rörande utbyten som har ägt rum och potentiella ändringar, både för
skattemyndigheter och tredje parter. 2 Senast den 1
oktober 2018 ska kommissionen lägga fram en rapport med en översyn över och
bedömning av den statistik och information som mottagits i enlighet med punkt 1
i denna artikel, angående frågor såsom administrativa och andra relevanta
kostnader samt fördelar med det automatiska utbytet av upplysningar liksom
praktiska aspekter i s samband med detta. Om det bedöms som lämpligt ska
kommissionen lägga fram ett förslag för rådet om kategorierna av inkomst och
kapital och villkoren i artikel 8.1, inbegripet villkoret att upplysningar om
personer med hemvist i andra medlemsstater ska vara tillgängliga.” 4) I artikel 14 ska följande punkt
läggas till som punkt 3: ”3. När en
medlemsstat använder upplysningar som lämnats av en annan medlemsstat i
enlighet med artikel 8a ska den skicka återkoppling till den behöriga myndighet
som lämnade upplysningarna så snart som möjligt, men dock senast inom tre
månader efter det att resultatet av användningen av de begärda upplysningarna
har blivit känt, såvida inte återkopplingen redan har skett i enlighet med
punkt 1 i denna artikel. Kommissionen ska fastställa de praktiska formerna i
enlighet med förfarandet i artikel 26.2.” 5) I artikel 20 ska följande punkt
läggas till som punkt 5: ”5. Det automatiska
utbytet av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och
förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a, ska ske via ett
standardformulär när detta formulär har antagits av kommissionen i enlighet med
förfarandet i artikel 26.2.” 6) I artikel 21 ska följande punkt
läggas till som punkt 5: ”5. Kommissionen
ska inrätta ett säkert centralt register där de upplysningar som ska lämnas
inom ramen för artikel 8a i detta direktiv registreras för att uppfylla kravet
på automatiskt utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2. Kommissionen ska
ha tillgång till de upplysningar som samlats i detta register. De nödvändiga
praktiska formerna för denna artikel ska antas av kommissionen i enlighet med
det förfarande som avses i artikel 26.2.” 7) Artikel 23 ska ändras på följande
sätt: a) Punkt 3 ska
ersättas med följande: ”3. Medlemsstaterna
ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det
automatiska utbytet av upplysningar som avses i artikel 8 och 8a samt de
praktiska resultat som uppnåtts. Kommissionen ska fastställa former och villkor
för hur denna årliga utvärdering ska kommuniceras i enlighet med förfarandet i
artikel 26.2.” b) Punkterna 5 och 6 ska utgå. 8) Följande artikel ska införas som artikel
23a: ”Artikel 23a Sekretess 1 Upplysningar som
har lämnats till kommissionen i enlighet med detta direktiv ska behandlas
konfidentiellt av kommissionen i enlighet med de bestämmelser som gäller för
unionsmyndigheter. 2 Upplysningar som
lämnats till kommissionen av en medlemsstat i enlighet med artikel 23, samt
alla rapporter eller dokument som utarbetats av kommissionen med användning av
sådana upplysningar, får lämnas till övriga medlemsstater. Sådana lämnade
upplysningar ska omfattas av den sekretess och åtnjuta samma skydd som liknande
upplysningar ges enligt nationell lagstiftning i den mottagande medlemsstaten. De rapporter och
dokument som utarbetats av kommissionen och som avses i det första stycket får
endast användas av medlemsstaterna för analysändamål, men får inte
offentliggöras eller göras tillgängliga för någon annan person eller något
annat organ utan kommissionens uttryckliga samtycke.” 9) I artikel 25 ska följande punkt 1a
införas: ”1a. Förordning
(EG) nr 45/2001 är tillämplig på all bearbetning av personuppgifter av samtliga
EU:s institutioner och organ enligt detta direktiv För en korrekt tillämpning
av detta direktiv ska emellertid tillämpningsområdet för de skyldigheter och
rättigheter som avses i artiklarna 11, 12.1 och 13–17 i förordning 45/2001
begränsas i den utsträckning som behövs för att skydda de intressen som avses i
artikel 20.1b i den förordningen.” Artikel 2 1 Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2015 anta
och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att
följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser
till kommissionen. De ska tillämpa dessa
bestämmelser från och med den 1 januari 2016. När en medlemsstat
antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv
eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare
föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. 2 Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till
de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område
som omfattas av detta direktiv. Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde
dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
tidning. Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till
medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På
rådets vägnar Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1 GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM
FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1 Förslagets eller initiativets beteckning 1.2 Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade
förvaltningen och budgeteringen 1.3 Typ av förslag eller initiativ 1.4 Mål 1.5 Motivering till förslaget eller initiativet 1.6 Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive
påverka resursanvändningen 1.7 Planerad metod för genomförandet 2 FÖRVALTNING 2.1 Bestämmelser om uppföljning och rapportering 2.2 Administrations- och kontrollsystem 2.3 Åtgärder för att förebygga bedrägeri och
oegentligheter/oriktigheter 3 BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER
AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1 Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och
budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel 3.2 Beräknad inverkan på utgifterna
3.2.1 Sammanfattning av
den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2 Beräknad inverkan på
driftsanslagen 3.2.3 Beräknad inverkan på
anslag av administrativ natur 3.2.4 Förenlighet med den
gällande fleråriga budgetramen 3.2.5 Bidrag från tredje
part 3.3 Beräknad inverkan på inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT
FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM
FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets
beteckning Förslag
till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU
vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om
beskattning 1.2. Berörda politikområden i den
verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[15] 14 14.03 1.3. Typ av förslag eller
initiativ ýFörslaget/initiativet rör en ny åtgärd ¨Förslaget/initiativet rör en ny åtgärd som bygger på ett
pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[16] ¨ Förslaget/initiativet rör en befintlig åtgärd vars genomförande
förlängs i tiden ¨Förslaget/initiativet rör en tidigare åtgärd som omformas till eller
ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för
kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Kommissionens
arbetsprogram för 2015 förtecknar bland sina prioriteringar ett rättvisare
skattesystem, inbegripet säkerställande av ”automatiskt utbyte av upplysningar
om skattebesked” vilket är just syftet med föreliggande förslag. 1.4.2. Specifika mål eller
verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som
berörs Specifikt mål Fiscalis-programmets
särskilda mål ska vara att stödja kampen mot skattebedrägeri,
skatteundandragande och aggressiv skatteplanering, stödja genomförandet av
unionsrätten på skatteområdet genom att säkerställa utbyte av information,
stödja det administrativa samarbetet samt, när så krävs och är lämpligt, öka de
deltagande ländernas administrativa kapacitet, i syfte att bidra till att minska
skattemyndigheternas administrativa börda och skattebetalarnas
fullgörandekostnader. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och
budgeteringen ABB
3 1.4.3. Verkan eller resultat som
förväntas Beskriv den verkan som
förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
befolkningen som berörs. För
det första innebär automatiskt utbyte av information mellan medlemsstater om
förhandsbesked i skattefrågor att samtliga medlemsstater kommer att rätt kunna
bedöma huruvida en annan medlemsstats förhandsbesked inverkar på dem (även
oavsiktligt) och förmå att reagera i enlighet med detta. För
det andra bör det faktum att förhandsbesked blir föremål för bättre insyn skapa
större incitament att se till att skattekonkurrensen blir rättvisare.
Automatiskt utbyte av information om skattebesked kan också avskräcka företag
från aggressiv skatteplanering med utgångspunkt från förhandsbesked, eftersom
andra medlemsstater nu kommer att ha tillgång till nödvändig information för att
upptäcka och reagera på konstlade arrangemang och vinstöverföring. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av
resultat eller verkan Ange vilka indikatorer
som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. Förslaget
kommer att styras av kraven i det direktiv som det ändrar (dvs. direktiv
2011/16) för i) medlemsländernas tillhandahållande av statistik om utbytet av
information på årsbasis, ii) föreläggande av en rapport från kommissionen med
utgångspunkt från denna statistik, och iii) medlemsländernas tillhandahållande
av en utvärdering på årsbasis av det automatiska informationsutbytets
ändamålsenlighet. 1.5. Motivering till förslaget
eller initiativet 1.5.1. behov som ska tillgodoses på
kort eller lång sikt Även
om en medlemsstat som lämnar ett förhandsbesked i skattefrågor måste informera
alla andra berörda medlemsstater, enligt direktivet om administrativt samarbete
(2011/16), ska den medlemsstat som lämnar beskedet avgöra för vilka andra
medlemsstater som informationen kan vara relevant. Den medlemsstat som lämnar
beskedet har emellertid inte alltid kännedom om vilka andra medlemsstater som
kan komma att beröras. För närvarande finns också flera undantag från
informationskravet. Detta förslag skulle innebära att den stat som lämnar
förhandsbesked automatiskt måste informera övriga medlemsstater, så att
beslutet om relevans skulle fattas av en mottagande snarare än en lämnande
medlemsstat, och därmed undanröja befintliga undantag från informationskravet. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på
unionsnivå Om
medlemsstaterna agerar enskilt kommer de kanske inte att erhålla fullständig
information om förhandsbesked som lämnas av andra medlemsstater, även i de fall
där dessa besked rör deras egen skattebas. En bindande EU-strategi är enda sättet
att säkerställa fullständig insyn och samarbete i detta sammanhang. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från
liknande försök eller åtgärder Den
nuvarande icke-automatiska strategin för utbyte av information om
förhandsbesked har hittills inte lett till insyn på området. Skattebetalarna
kan för närvarande dra fördel av bristen på gemensamma regler för utbyte av
information för att inrätta strukturer som överför vinster till lågskatteländer
som inte är de länder där den ekonomiska verksamhet som har genererat vinsterna
utförs och där värde skapas. Det automatiska utbytet av information mellan
skattemyndigheter som tillämpas på andra skatteärenden, till exempel för
inkomst av sparande, har lett till goda resultat. Automatiskt utbyte är numera
accepterat på en global nivå som bästa tillgängliga verktyg för
skattemyndigheter att ta itu med skatteflykt och skatteundandragande. 1.5.4. Förenlighet med andra
finansieringsformer och eventuella synergieffekter Eftersom
förslaget är utformat för att ändra direktivet om administrativt samarbete
(2011/16) kommer de förfaranden, arrangemang och it-verktyg som redan inrättats
eller som är under utveckling enligt det direktivet att vara tillgängliga för
syftet som avses i detta förslag. 1.6. Tid under vilken åtgärden
kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen ¨Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid –
¨Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den
DD/MM]ÅÅÅÅ. –
¨ Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ. ýFörslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid –
Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, –
Förslaget kommer att träda i kraft den 1 januari
2016 –
beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för
genomförandet[17] ýDirekt förvaltning som sköts av kommissionen –
ýgenom dess avdelningar, inklusive personal vid unionens delegationer
Fiscalis 2020-programmet förvaltas direkt –
¨via genomförandeorgan ¨Delad förvaltning med medlemsstaterna ¨Indirekt förvaltning genom delegering till: –
¨tredjeländer eller organ som de har utsett, –
¨internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange
vilka), –
¨EIB och Europeiska investeringsfonden, –
¨organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen, –
¨offentligrättsliga organ, –
¨privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom
offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier, –
¨organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts
genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga
ekonomiska garantier, –
¨personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen
och som anges i den grundläggande rättsakten – Vid fler än en metod, ange kompletterande
uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar Förslaget
innebär inga ändringar vad gäller förvaltningen. Enligt artikel 21 i direktiv
2011/16 utvecklar kommissionen i kommittéförfarande tillsammans med
medlemsstaterna standardformulär och format för informationsutbytet. Vad gäller
CCN-nätet som krävs för att upplysningarna ska kunna utbytas mellan
medlemsstaterna är kommissionen ansvarig för allt utvecklingsarbete som är
nödvändigt för detta informationsutbyte, medan medlemsstaterna är ansvariga för
all nödvändig systemutveckling på nationell nivå för att göra det möjligt att
utbyta informationen i fråga via CCN-nätet. 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning
och rapportering Ange intervall och
andra villkor för sådana åtgärder: I
Fiscalis-programmet hanteras övervakning och rapportering som följer ..... Förberedande
åtgärder som krävs för detta initiativ och andra gemensamma utbildningsåtgärder
övervakas regelbundet genom information som insamlats från deltagarna och de
åtgärdsansvariga. Informationen samlas in via standarformulär och indikatorer
som fastställts i Fiscalis 2020-programmets resultatmätningsram (PFM). Övriga
utgifter som rör informationsutbytet övervakas i enlighet med den mekanism som
beskrivs i avsnitt 1.4.4 och som är konsoliderat i PFM. 2.2. Administrations- och
kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats: Potentiella
risker för initiativets genomförande med stöd av Fiscalis 2020 rör: Genomförande
av den bidragsöverenskommelse som undertecknats med en grupp medlemsstater och
kandidatländer. Genomförandet
av upphandlingsavtal som slutits inom ramen för programmet. 2.2.2. Uppgifter om det interna
kontrollsystemet Inrättandet
av interna kontrollsystem är identiskt med Fiscalis 2020-programmet som ska
täcka initiativets samtliga operativa kostnader. Huvudinslagen
i kontrollstrategin är följande: Upphandlingsavtal.
De
kontrollförfaranden för upphandling som anges i budgetförordningen tillämpas.
Alla upphandlingsavtal upprättas efter det etablerade förfarandet för kontroll
av kommissionens avdelningar för betalning, med beaktande av avtalsenliga
skyldigheter och principerna om sund ekonomisk och allmän förvaltning.
Bestämmelser om bedrägeribekämpning (kontroller, rapporter osv.) ingår i alla
avtal som ingås mellan kommissionen och bidragsmottagare. Detaljerade
kravspecifikationer utformas och utgör basen i varje enskilt avtal.
Godkännandeprocessen följer strikt GD Taxuds TEMPO-metod: de förväntade
resultaten granskas, ändras vid behov och godkänns (eller avvisas) slutligen
explicit. För att en faktura ska betalas krävs ett ”godkännandebrev”. Tekniska
kontroller vid upphandling GD
Taxud utför kontroller av de resultat som ska levereras och övervakar de
verksamheter och tjänster som utförs av uppdragstagarna. GD Taxud utför även regelbundet
kvalitets- och säkerhetsrevisioner rörande uppdragstagarna. Vid
kvalitetsrevisioner kontrolleras huruvida uppdragstagarnas faktiska processer
överensstämmer med de regler och förfaranden som angetts i deras
kvalitetsplaner. Vid säkerhetsrevisioner granskas de specifika processerna,
förfarandena och systemen. Utöver
ovan nämnda kontroller utför GD Taxud traditionella budgetkontroller: Förhandskontroll
av åtaganden: Alla
åtaganden av GD Taxud kontrolleras av chefen för enheten Personal och ekonomi.
Följaktligen täcks 100 % av de belopp som det har gjorts åtaganden för av en
förhandskontroll. Detta förfarande medför en hög grad av säkerhet i fråga om
transaktionernas laglighet och korrekthet. Förhandskontroll
av betalningar: 100
% av betalningarna är förhandskontrollerade. Minst en betalning (från alla
utgiftskategorier) per vecka väljs ut slumpmässigt för ytterligare
förhandskontroll, som utförs av chefen för enheten Personal och ekonomi. För
denna aktivitet finns inget resultatmål angående täckningsgraden, eftersom
syftet med kontrollen är att granska betalningar ”slumpmässigt” för att
kontrollera att de förberetts enligt kraven. De återstående betalningarna
behandlas på daglig basis enligt de gällande reglerna. Förklaringar
av den vidaredelegerade utanordnaren: Samtliga
vidaredelegerade utanordnare undertecknar förklaringar till stöd för den årliga
verksamhetsrapporten för det berörda året. Dessa förklaringar täcker
verksamheterna inom programmet. Utanordnaren förklarar att de verksamheter som
har samband med genomförandet av budgeten har utförts enligt principerna om
sund ekonomisk förvaltning, att införda förvaltnings- och kontrollsystem har
medfört en tillräcklig grad av säkerhet rörande transaktionernas laglighet och
korrekthet, att de risker som är knutna till dessa verksamheter har
identifierats och rapporterats korrekt och att motverkande åtgärder har
genomförts. 2.2.3. Beräknade kostnader för och
fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel Genom
dessa kontroller får GD Taxud en tillräcklig grad av säkerhet rörande
utgifternas kvalitet och korrekthet och minskas risken för att reglerna inte
efterlevs. De ovan nämnda kontrollåtgärderna minskar de potentiella riskerna
till mindre än målsiffran 2 % och kontrollstrategin når alla
bidragsmottagare. Eventuella åtgärder för ytterligare riskreducering skulle
medföra oproportionellt höga kostnader och övervägs således inte. De
övergripande kostnader som rör genomförandet av ovan nämnda kontrollstrategi –
för alla utgifter inom ramen för Fiscalis 2020-programmet – är begränsade till
1,6 % av de totala utbetalningarna. Proportionen förväntas förbli densamma
för detta initiativ. Programmets
kontrollstrategi bedöms vara effektiv för sitt syfte att begränsa risken för
bristande regelefterlevnad till praktiskt taget noll och står i proportion till
relaterade risker. 2.3. Åtgärder för att förebygga
bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Beskriv förebyggande
åtgärder (befintliga eller planerade) Europeiska
byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får utföra utredningar, inbegripet
kontroller på plats och inspektioner i enlighet med de bestämmelser och
förfaranden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG)
nr 1073/1999 [1] och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 [2],
i syfte att fastställa om det i samband med ett avtal eller beslut om bidrag
eller avtal som finansieras enligt den här förordningen, har förekommit
bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens
finansiella intressen. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER
AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den
fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetposter – fullständig täckning i Fiscalis
2020-programmet Redovisa enligt de berörda rubrikerna i
budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda
budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ avanslag || Bidrag Nummer1A Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || Diff./ Icke-diff[18]. || från Efta-länder[19] || från kandidat-länder[20] || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen || 14.0301 (Förbättring av skattesystemens funktion) || Differentierade || Nej || Nej || Nej || Nej · Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa enligt de berörda rubrikerna i
budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda
budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ avanslag || Bidrag Nummer[…][Beteckning…...….] || Diff./ Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidat-länder || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen || […][XX.YY.YY.YY] || || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ 3.2. Beräknad inverkan på
utgifterna [Dessa uppgifter ska anges på databladet för budgetuppgifter av
administrativ natur (andra dokumentet i bilagan till denna
finansieringsöversikt), vilket ska laddas upp i CISNet som underlag för
samråden mellan kommissionens avdelningar.] 3.2.1. Sammanfattning av den
beräknade inverkan på utgifterna Nedan nämnda ansökningar är inbegripna i
Fiscalis 2020-programmets finansieringsram. Inga ytterligare anslag behövs Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer || 1A Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning GD: TAXUD || || || År 2016[21] || År2017 || År2018 || År2019 || 2020 || TOTALT Driftsanslag || || || || || || || || Budgetrubrik 14.0301 || Åtaganden || 1) || 0.300 || 1.000 || 0.400 || 0.200 || 0.200 || || || 2100 Betalningar || 2) || 0.000 || 0.300 || 1.000 || 0.400 || 0.200 || 0.200 || || 2100 Budgetrubrik (nr) || Åtaganden || (1 a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Betalningar || (2 a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[22] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Budgetrubrik (nr) || || 3) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || TOTALA anslag TOTALT för GD Skatter och tullar || Åtaganden || = 1+1a+3 || 0.300 || 1.000 || 0.400 || 0.200 || 0.200 || || || 2100 Betalningar || = 2+2 a +3 || 0.000 || 0.300 || 1.000 || 0.400 || 0.200 || 0.200 || || 2100 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || 4) || 0.300 || 1.000 || 0.400 || 0.200 || 0.200 || || || 2100 Betalningar || 5) || 0.000 || 0.300 || 1.000 || 0.400 || 0.200 || 0.200 || || 2100 TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || 6) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || TOTALA anslagför RUBRIK 1A i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || = 4+6 || 0.300 || 1.000 || 0.400 || 0.200 || 0.200 || || || 2100 Betalningar || = 5+6 || 0.000 || 0.300 || 1.000 || 0.400 || 0.200 || 0.200 || || 2100 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen
påverkas av förslaget eller initiativet: TOTALA driftsanslag || Åtaganden || 4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Betalningar || 5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || 6) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || = 4+6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Betalningar || = 5+6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År2016 || År2017 || År2018 || År2019 || Budgetår 2020 || TOTALT GD: TAXUD || Personal || 0.528 || 0.528 || 0.528 || 0.528 || 0.528 || || || Övriga administrativa utgifter || 0.030 || 0.030 || 0.030 || 0.030 || 0.030 || || || TOTALT för GD Skatter och tullar || Anslag || 0.558 || 0.558 || 0.558 || 0.558 || 0.558 || || || TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 0.558 || 0.558 || 0.558 || 0.558 || 0.558 || || || Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År2016[23] || År2017 || År2018 || År2019 || Budgetår 2020 || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 0.858 || 1.558 || 0.958 || 0.758 || 0.758 || || || Betalningar || 0.558 || 0.858 || 1.558 || 0.958 || 0.758 || || || 3.2.2. Beräknad inverkan på
driftsanslagen –
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk –
ý Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt
följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till
tre decimaler) Mål- och resultatbeteckning ò || || || År2016 || År2017 || År2018 || År2019 || 2020 || TOTALT RESULTAT Typ[24] || Genomsnittliga kostnader || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Totalt antal || Total kostnad SPECIFIKT MÅL nr 1[25]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 1 || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || || || || || || || || || || || || || || || OBS:
Det förväntade positiva resultatet av detta förslag är att i)
medlemsstaterna ska mottaga information om förhandsbesked i skattefrågor i
andra länder som gör dem informerade för att vidta motåtgärder efter behov, ii)
allmänheten kan betrakta åtgärden som en aktiv handling för att se till att
samtliga skattebetalare betalar sin rättmätiga del, iii) kollegialt tryck
skulle kunna medföra att medlemsstaterna ändrar sina regler för förhandsbesked,
iv) företag kan komma att begränsa sin praxis för aggressiv skatteplanering.
Medan medlemsstater som lämnar förhandsbesked kommer att bära ökade
administrativa bördor och fullgörandekostnader som är direkt kopplade till
informationskravet om förhandsbesked, förväntas dessa kostnader bli begränsade,
eftersom den information som ska tillhandahållas är begränsad. Informationen i
fråga borde dessutom redan ha tillhandahållits (dvs. förslaget klargör och
bekräftar i stor utsträckning redan befintliga krav på informationsutbyte). 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av
administrativ natur 3.2.3.1. Sammanfattning –
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur
tas i anspråk –
ý Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i
anspråk enligt följande: Miljoner euro
(avrundat till tre decimaler) || År2016[26] || År2017 || År2018 || År2019 || 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personal || 0.528 || 0.528 || 0.528 || 0.528 || 0.528 || || || Övriga administrativa utgifter || 0.030 || 0.030 || 0.030 || 0.030 || 0.030 || || || Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0.558 || 0.558 || 0.558 || 0.558 || 0.558 || || || utanför RUBRIK 5[27] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personal || || || || || || || || Övriga administrativa utgifter || || || || || || || || Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || TOTALT || 0.558 || 0.558 || 0.558 || 0.558 || 0.558 || || || Personalbehoven och
andra utgifter av administrativ natur ska täckas genom anslag inom
generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga,
eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs
kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande
generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av
anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. 3.2.3.2. Beräknat personalbehov –
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk –
ý Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk
enligt följande: Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter || || År2016 || År2017 || År 2018 || År 2019 || 2020 || Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || || || XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || || || XX 01 01 02 (vid delegationer) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || . || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || . || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || Extern personal (i heltidsekvivalenter): heltidsekvivalenter[28] || || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || || XX 01 04 yy [29] || Vid huvudkontoret || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || - i delegationerna || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || m. || 10 01 05 02 (AC, END, INT - Direct research) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || TOTALT || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || || XX motsvarar det
politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas
med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta
åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom
generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i
fråga om budgetmedel. Beskrivning av
arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Förberedelse av möten och korrespondens med medlemsstaterna, (avhängigt diskussioner med medlemsstaterna) arbete med formulär, it-format och det centrala registret, utkontraktering av arbete med it-systemen till externa tjänsteleverantörer Extern personal || Ej tillämpligt 3.2.4. Förenlighet med den gällande
fleråriga budgetramen –
ý Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga
budgetramen –
¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda
rubriken i den fleråriga budgetramen. Förklara i förekommande fall vilka ändringar i
planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp. –
¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen
utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras. Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda
rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp. 3.2.5. Bidrag från tredje part –
Det ingår inga bidrag från tredje part i det
aktuella förslaget eller initiativet –
Förslaget eller initiativet kommer att
medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || ÅrN || ÅrN+1 || ÅrN+2 || ÅrN+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || || 3.3. Beräknad inverkan på
inkomsterna –
ý Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. –
¨ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: –
¨ Påverkan på egna medel –
¨ Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner
euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[30] År N || ÅrN+1 || ÅrN+2 || ÅrN+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) Artikel …. || || || || || || || || Ange vilka budgetrubriker
i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att
avsättas för särskilda ändamål. Ange med vilken metod
inverkan på inkomsterna har beräknats. [1] Kommissionens
rekommendation av den 6 december 2012 om aggressiv skatteplanering. [2] EGT 98/C 2/01. [3] Dokument 10903/12 FISC 77 [4] http://ec.europa.eu/priorities/work-programme/index_en.htm [5] Europaparlamentets
resolution av den 21 maj 2013 om bekämpning av skattebedrägeri,
skatteundandragande och skatteparadis (Kleva-rapporten) – 2013/2025(INI). [6] Europeiska ekonomiska
och sociala kommitténs yttrande av den 17 april 2013 om meddelandet från
kommissionen till Europaparlamentet och rådet – En handlingsplan för att stärka
kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande COM(2012) 722 final
(Dandea-rapporten) – CESE 101/2013. [7] Offentliga rapporter från uppförandekodgruppen (företagsbeskattning)
finns tillgängliga här. [8] Som undersökt inom OECD:s Beps-projekt [9] EUT L 359, 16.12.2014. [10] EUT C , , s. . [11] EUT C , , s. . [12] EUT C , , s. . [13] Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om
administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv
77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1). [14] EUT C 369, 17.12.2011, s. 14. [15] Verksamhetsbaserad
förvaltning: verksamhetsbaserad förvaltning, ABB: med de interna
förkortningarna ABM respektive ABB. [16] I
den mening som avses i artikel 54.2 a eller b i budgetförordningen. [17] Närmare
förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till
respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [18] Differentierade
respektive icke-differentierade anslag. [19] Efta:
Europeiska frihandelssammanslutningen. [20] Kandidatländer
och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan. [21] 2016
är det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [22] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [23] 2016
är det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [24] Resultaten
som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal
studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts,
osv). [25] Mål
som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål…”. [26] 2016
är det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [27] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [28] [Denna
fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska
versionen]. [29] Särskilt
tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k.
BA-poster). [30] När
det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska
nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för
uppbördskostnader.