EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014SC0010
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on a European network of Employment Services, workers' access to mobility services and the further integration of labour markets
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN Följedokument till förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN Följedokument till förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna
/* SWD/2014/010 final */
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN Följedokument till förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna /* SWD/2014/010 final */
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS
AVDELNINGAR SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN Följedokument till förslaget till Europaparlamentets och
rådets förordning om ett europeiskt nätverk för
arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och
ytterligare integration av arbetsmarknaderna 1. Problemformulering 1.1. Rörlighet
för tillväxt Rörlighet skapar samhällsnytta och ekomiska
fördelar. Med en rörligare arbetskraft inom EU ökar möjligheterna till
sysselsättning för arbetstagarna, medan arbetsgivarna kan tillsätta lediga
platser bättre och snabbare. Det bidrar till utvecklingen av en europeisk
arbetsmarknad med hög sysselsättning (artikel 9 i fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt). Eftersom EU:s ekonomier är beroende av varandra kan
mer integrerade arbetsmarknader också göra det möjligt för dem att anpassa sig
till asymmetriska chocker. 1.2. Arbetstagarnas
ökade beredvillighet att röra på sig hindras i praktiken Antalet arbetstagare som har en ”fast avsikt”
att flytta utomlands för arbete (dvs. andelen som planerar att flytta inom de
närmaste 12 månaderna) ökar. Antalet registreringar på Euresportalen ökar
också. I dag är det bara i medeltal omkring 325 000
personer per år som flyttar för att arbeta i en annan medlemsstat, men tendenserna
i enkäter visar att omkring 2,9 miljoner EU-medborgare skulle vilja flytta
inom de närmaste 12 månaderna (1,2 miljoner av EU:s befolkning). Det är en
betydande potential till rörlighet och en utmaning för Euresnätverket. De vanligaste praktiska svårigheter som man
har stött på eller förväntar sig är brist på språkfärdigheter för ett jobb och
problem med att hitta ett jobb. EU kan göra en insats på det sistnämnda området
genom att informera om möjligheterna i hela EU och utveckla lämpliga stödtjänster
för att främja rekrytering inom EU. Det blir en uppgift för Euresnätverket. 1.3. Nätverket
Eures Eures är ett samarbetsnätverk mellan
Europeiska kommissionen och de offentliga arbetsförmedlingarna i Europeiska
ekonomiska samarbetsområdet (EES, som består av EU samt Norge, Island och Liechtenstein)
för utbyte av lediga platser och för främjande av arbetskraftens rörlighet inom
EU. Det finns i dag fem huvudsakliga brister i Eures verksamhet: –
En ofullständigt utbyte av lediga platser och
meritförteckningar på EU-nivå för alla deltagande länder (öppenhet i
arbetsmarknaderna). –
Begränsad matchningsförmåga i Euresportalen för att
para ihop lediga platser med meritförteckningar på EU-nivå, på grund av
begränsad semantisk kompatibilitet mellan uppgifter från nationella databaser
över lediga platser (automatisk matchningspotential). –
Ojämn tillgång till Eures-tjänsterna i EU, eftersom
jobbsökare och arbetsgivare inte systematiskt får all nödvändig information
från Eures eller erbjudande om mer hjälp vid första etappen av rekryteringen (integrering). –
Begränsade möjligheter att hjälpa till med matchning,
rekrytering och placering för de jobbsökare och arbetsgivare som visat intresse
för rörlighet i EU, inbegripet tillgång till aktiva arbetsmarknadspolitiska
åtgärder eller information och rådgivning om social trygghet (stödtjänster). –
Ineffektivt utbyte av arbetsmarknadsinformation
mellan de deltagande länderna om nationella under- och överskott på
arbetskraft, och det hämmar ett mer målinriktat praktiskt samarbete i Eures (informationsutbyte
och samarbete). 1.3.1. Ofullständigt utbyte av lediga
platser och meritförteckningar på EU-nivå Uppskattningsvis läggs i
genomsnitt bara 30 % av de nationella lediga platserna ut på Euresportalen.
Andelen varierar stort mellan länderna, från 80 % i Tjeckien till 0 %
i Bulgarien och Kroatien[1]. För närvarande förekommer inget automatiskt
elektroniskt utbyte av meritförteckningar eller annan information om
jobbsökarnas profil på europeisk nivå. Utbytet av meritförteckningar sker
manuellt mellan Euresrådgivarna. Det antal meritförteckningar som kan hanteras
så här är litet, och därför är matchningskapaciteten mycket begränsad. Bristen
på jämförbarhet mellan meritförteckningar begränsar arbetsgivarnas möjlighet
att hitta kandidater med nödvändiga och önskvärda färdigheter. Det både begränsar
deras möjligheter till självbetjäning och minskar dessutom effektiviteten i det
stöd de får från Euresrådgivarna, eftersom de måste använda indirekt tillgång
till meritförteckningar via Euresrådgivare i andra länder i stället för direkt
tillgång. 1.3.2. Begränsad kapacitet i Euresportalen Matchning av hög kvalitet
på EU-nivå mellan jobbsökare och lediga platser förutsätter ett lämpligt
klassificeringssystem och gemensamma standarder för uppgifter om lediga platser
och meritförteckningar. För närvarande använder Euresportalen i likhet med många
nationella system den internationella standarden ISCO (International
Standard Classification of Occupations). ISCO är inte tillräckligt detaljerad för matchning
i anställningssyfte. Europeiska kommissionen håller på att ta fram en europeisk
klassificering av kunskaper, färdigheter, kvalifikationer och yrkestitlar (preliminärt
kallad ESCO). Medlemsstaterna är inte skyldiga att se till att det finns ett
entydigt förhållande mellan deras nationella system och denna europeiska
klassificering för att möjliggöra automatisk europeisk matchning. 1.3.3. Olika tillgång till
Eurestjänsterna i EU Avsaknaden av en konsekvent hållning till hur
grundläggande information till användarna ska vara uppställd eller hur
tillgången till Eurestjänster ska fungera kan leda till att användarna
försitter tillfällen till rörlighet och anställning, eftersom de inte känner
till vilka tjänster de kan räkna med eller eftersom tjänsterna tar slut vid
nationsgränsen om det inte finns någon motsvarighet som tillhandahåller den
nödvändiga tjänsten i det andra landet. 1.3.4. Stödtjänster
för rörlighet För närvarande har Eurestjänsterna tre
begränsningar: a) merparten av tjänsterna omfattar allmän information och
rådgivning som inte stöder matchning, placering eller rekrytering, b) tillgång
till aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder för utåtriktad rörlighet är inte
garanterad och c) det finns för litet samverkan och samordning med
tjänster som hanterar andra hinder för rörligheten, t.ex. social trygghet och
socialbidrag. 1.3.5. Informationsutbyte och
samarbete Medlemsstaterna kan anpassa sin politik för
rörlighet mot bakgrund av ekonomiska förhållanden som påverkar deras nationella
arbetsmarknader, men det sker inte systematiskt eller i samråd med övriga
medlemsstater. Det borde finnas redskap och rutiner för att gemensamt granska
underlaget och formulera ett gemensamt svar. Ett effektivt transnationellt samarbete om
arbetskraftens rörlighet i EU förutsätter enighet om gemensamma mål (samsynthet)
och en ram för operativ samordning mellan medlemsstaterna, vilket kräver ett
systematiskt och intensivt informationsutbyte, gemensamma verktyg och tydlig
ansvarsfördelning. I dag finns vare sig gemensamma mål eller ramar för
samordning. 1.4. Vem påverkas och hur De grupper som påverkas
mest är arbetstagare, särskilt jobbsökare, och arbetsgivare. Arbetstagarnas avsikter
att röra på sig omsätts inte i praktiken. Begränsad öppenhet om lediga platser
och otillräckligt stöd för att övervinna praktiska hinder, t.ex. hitta ett jobb
och anpassa sig till det nya landets språk och kultur, hindrar arbetstagarna
från att utöva sin rätt till fri rörlighet. Arbetsgivarna får inte tillgång till hela den kompetenspool
som finns på den europeiska arbetsmarknaden. Detta är särskilt oroande för
arbetsgivare med otillsatta platser i s.k. flaskhalsyrken på sina lokala
arbetsmarknader, fastän sökande med rätt färdigheter och profil finns på annat
håll i EU. 1.5. Behovet av åtgärder De viktigaste skälen till bristerna har att
göra med Eures nuvarande utformning: –
Otydliga skyldigheter för medlemsstaterna som leder till stora tolkningsmöjligheter och ger medlemsstaterna
möjlighet att avstå från att lämna ut alla lediga platser och all relevant arbetsmarknadsinformation,
ha kvar administrativa hinder och krångel i fråga om jobbsökarnas och
arbetsgivarnas tillgång till information om arbetsmarknaden i EU. –
Medlemsstaterna är inte tillräckligt benägna att
spontant tillhandahålla tjänster till jobbsökare och arbetsgivare om
arbetskraftsrörlighet inom EU, bl.a. när det gäller
att mata in lediga platser till Euresportalen, synliggöra europeiska lediga
platser på nationella jobbportaler eller ge tillgång till stödtjänster för
rörlighet. –
Euresnätverkets verksamhet vilar för mycket på
frivilligt samarbete mellan medlemsstaterna, vilket
leder till otillräckliga framsteg med att bygga upp samarbetssystem för bl.a.
automatisk spridning av meritförteckningar, införlivande av privata
arbetsförmedlingar i Euressystemet nationellt eller ibruktagande av en gemensam
katalog över rörlighetstjänster. –
Ingen enhetlig hållning till hur och när Eures,
som är ett decentraliserat nätverk för transnationellt samarbete, ska gripa in,
så medlemsstaterna får verka i en gråzon mellan europeiska och nationella
intressen, eftersom det saknas en rörlighetsstrategi
för samordning av medlemsstaternas insatser inom Eures. –
Kommissionen har begränsad samordningsmakt, vilket allvarligt hämmar möjligheterna att ta itu med luckor i Eures
funktion, särskilt när det gäller att ta fram verktyg och metoder för
platsförmedling och analys av information om arbetsmarknaden. 2. Subsidiaritetsbedömning Den rättsliga grunden för Eures finns i
artiklarna 45 och 46 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
särskilt artikel 46 som nämner ett nära samarbete mellan nationella
arbetsmarknadsmyndigheter och inrättande av system för arbetsförmedling som kan
skapa balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetsmarknaden. Detta initiativ överensstämmer med
subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. De enskilda åtgärderna i
förslaget hänger nära samman med varandra. De förstärker varandra och kommer
sammantaget att göra Euresnätverket till ett verkningsfullt instrument för alla
jobbsökare och arbetsgivare som intresserar sig för arbetskraftsrörlighet inom
EU. Åtgärderna anses lämpliga mot bakgrund av de arbetslösas situation på
arbetsmarknaden, de arbetssökandes behov (”fasta avsikter”) och den tekniska
utvecklingen på arbets- och rekryteringsmarknaden. Eftersom förmedling av lediga platser,
jobbansökningar och meritförteckningar över gränserna och den därav följande
placeringen av arbetstagare förutsätter en gemensam ram för samarbetet mellan
organisationer i olika medlemsstater, kan förslagets mål inte i tillräckligt
hög grad uppnås av medlemsstaterna ensamma, varför åtgärder på EU-nivå krävs. Åtgärderna går inte utöver vad som krävs för
att nå målen. Arbetstagarnas fria rörlighet är en
grundläggande rättighet, och målet med denna rättsakt är att stärka rättigheten
genom att underlätta utövandet av den. 3. Mål Det allmänna målet för det här initiativet är
att gå vidare i riktning mot en integrerad europeisk arbetsmarknad. Det
förutsätter att Eures görs till ett verkningsfullt instrument för alla arbetstagare,
jobbsökare och arbetsgivare som är intresserade av rörlighet i EU. För att nå detta allmänna mål har följande särskilda
mål satts upp: 1. Euresportalen ska ha en
nästan fullständig förteckning över lediga platser, så att jobbsökare i hela
Europa omedelbart kan få tillgång till samma platser, och det ska finnas en
stor uppsättning meritförteckningar där registrerade arbetsgivare kan
rekrytera. 2. Euresportalen ska kunna
genomföra bra automatisk matchning mellan lediga platser, jobbansökningar och
meritförteckningar, översätta till alla EU-språk och behandla nationellt
förvärvade färdigheter, kompetenser, yrken och kvalifikationer. 3. Grundläggande information om Euresnätverket
ska finnas tillgänglig i hela EU till alla jobbsökare och arbetsgivare som
söker kundtjänster för rekrytering, och alla intresserade personer ska
konsekvent erbjudas tillgång till Euresnätverket. 4. Alla intresserade personer
ska erbjudas matchning, placering och rekrytering genom Euresnätverket. 5. Euresnätverkets drift ska underbyggas
med utbyte av information om nationella brister och överskott på arbetskraft
och samordning av verksamheten mellan medlemsstaterna. 4. Politiska
alternativ 4.1. Option
1: Nollalternativ De redan påbörjade förändringarna (kommissionens
Euresbeslut 2012) av nätverkets drift, arbetsfördelning, operativa mål och tjänsteutbud
fortsätter inom ramen för förordning (EU) nr 492/2011 i den nu gällande
versionen. 4.2. Alternativ
2: Lissabonisering Det här alternativet går ut på att snabbt
tillmötesgå Europaparlamentets begäran utan att ändra nuläget på några andra
sätt. Två åtgärder ingår: för det första ersätts artikel 38 i förordning
(EU) nr 492/2011 i fråga om kommissionens genomförandebefogenheter för
tillämpningen av förordning (EU) nr 492/2011 med nya bestämmelser enligt
Lissabonfördraget och för det andra inleds förfarandet för ett nytt Euresbeslut
i enlighet med den ändrade förordningen. 4.3. Alternativ 3: Ett uppdaterat
och förstärkt Eures Det här alternativet ska stärka regelverket för
Eures genom modernisering av bestämmelserna om förmedling av lediga platser och
jobbansökningar i kombination med stärkt tillhandahållande av Eurestjänsterna
och rationalisering av driften av Eures. Enligt det här alternativet ska den rättsliga
grunden för Eures inarbetas i en enda förordning, där befintliga skyldigheter
stärks och nya skyldigheter tillkommer på följande områden: ·
Öppenhet på arbetsmarknaderna (öppenhet): De nuvarande skyldigheterna att utbyta lediga platser ska stärkas och
förtydligas genom att medlemsstaterna blir skyldiga att a) lägga ut på
Eures alla lediga platser som läggs ut nationellt, b) lägga ut på Eures
meritförteckningar för alla jobbsökare som vill det och c) se till att
Euresportalen är tydligt länkad på, synlig på och sökbar genom alla nationella
jobbsökarportaler och på så sätt underlätta tillgången till europeiska lediga
platser på ett enkelt sätt. ·
Ökad kompatibilitet (automatisk matchningspotential):
Medlemsstaterna blir skyldiga att se till att det
råder fullständig kompatibilitet enligt tekniska standarder och format mellan
nationella system och Euresportalen. Skyldigheten att garantera kompatibilitet
ligger till grund för det enhetliga systemet i förordningen, och förutsätter
att medlemsstaterna använder angivna tekniska standarder och format för att
lägga ut lediga platser och meritförteckningar, och det gäller även för förhållandet
mellan klassificeringar. ·
Integrering: Medlemsstaterna
ska se till att alla jobbsökare och arbetsgivare som är kunder hos en
arbetsförmedling får eller hänvisas till grundläggande information om Euresnätverket
och får en uttrycklig fråga om de vill ha mer hjälp (”Eureserbjudande”). ·
Bättre tillgång för arbetstagare till
stödtjänster för rörlighet (stödtjänster): Medlemsstaterna ska se till att alla
jobbsökare och arbetsgivare som vill använda Euresnätverket får tillgång till
jobbsöknings- och rekryteringsstöd. Dessutom måste tillgång till aktiva
arbetsmarknadspolitiska åtgärder vara oberoende av en EU-arbetstagares
nationalitet eller anställningens belägenhet. Vidare ska särskild information och
assistans (hänvisning till behörig myndighet) ges när det gäller social
trygghet. ·
Informationsutbyte och samarbete: Medlemsstaterna blir skyldiga att a) utbyta information om
arbetsmarknaden och b) samordna insatserna enligt denna information. 4.4. Alternativ 4: Alternativ 3
plus EU-partnerskapsavtal Alternativ 4 inbegriper modernisering av
Euresnätverket enligt alternativ 3 och dessutom ett uppdrag för
kommissionen att ingå EU-omfattande partnerskap med icke-offentliga arbetsförmedlingar. I alternativ 3 beslutar medlemsstaterna
om icke-offentliga arbetsförmedlingars tillgång till Euresnätverket. I
alternativ 4 får kommissionen också möjlighet att ingå partnerskapsavtal
på samma sätt som medlemsstaterna. För dessa tjänsteleverantörer tar även
kommissionen över medlemsstaternas ansvar för kompletterande åtgärder i fråga
om bl.a. kvalitetssäkring och kompatibilitet enligt punkt 5.3. 5. Bedömning
av alternativen 5.1. Alternativ 1: Nollalternativ Totalt sett kommer den reform som inleddes med
Euresbeslutet 2012 att fortsätta. Hastigheten i processen kommer dock att avta,
eftersom det pågående domstolsärendet har skapat ett oklart rättsläge. Om kommissionen väntar tills domstolen fattar
beslut signalerar den implicit till de berörda parterna att reformerna kan
dröja. Detta innebär att det här alternativet skulle
undergräva och försena de blygsamma reformerna från 2012 års beslut, och
naturligtvis skulle inga av de ovannämnda bristerna åtgärdas. 5.2. Alternativ
2: Lissabonisering Enligt det här
alternativet behöver kommissionen agera snabbt för att inleda processen att
anta ett beslut i enlighet med den reviderade förordningen och bekräfta att
Eures fortfarande ska fungera enligt reformen från 2012. En ändring av artikel 38 i förordning (EU)
nr 492/2011 lägger grunden för ytterligare ändringar av Euresnätverket. Kommissionen
kan senare anta genomförandeakter eller delegerade akter på grundval av kapitel II
i förordningen. På så sätt kan den fungera som grund för senare reformer. Eventuella
reformer kan dock bara omfatta icke-väsentliga delar eller
genomförandeåtgärder, eftersom de inte får gå utöver förordningens nuvarande
tillämpningsområde. Detta alternativ kan vara
en tillräcklig grund för att gå vidare med öppenhet på arbetsmarknaderna, och i
viss mån med inarbetning. Alternativet kan dock inte helt lösa bristerna
med automatisk matchning, eftersom det saknas en skyldighet att ha överensstämmelse
mellan de nationella och europeiska klassificeringarna, med integrering,
eftersom det saknas en skyldighet att lämna grundläggande information och
vidarehänvisningar när arbetsgivare och jobbsökare ber om rekryteringstjänster,
med stödtjänster eftersom det inte finns något formellt överenskommet
tjänstepaket, eller med informationsutbyte och samarbete eftersom det saknas en
tydlig definition om vad som ska ingå i utbytet av arbetsmarknadsinformation. Alternativet
kan alltså inte helt råda bot på fyra av de utpekade bristerna. 5.3. Alternativ 3: Ett uppdaterat
och förstärkt Eures 5.3.1. Insyn Konsekvenser Att öka antalet lediga platser som utbyts på
europeisk nivå ökar jobbsökarnas möjligheter att hitta jobb. Det är svårbedömt
hur många ytterligare lediga platser som kommer att bli tillgängliga, eftersom
det saknas en heltäckande överblick över avtalen med andra aktörer än
arbetsförmedlingar i medlemsstaterna och eftersom det saknas uppgifter om hur
många lediga platser som finns hos arbetsförmedlingarna regionalt och lokalt. En mer systematisk hållning till insamling och
spridning av jobbansökningar och meritförteckningar på Euresportalen ökar
arbetsgivarnas utsikter att hitta lämpliga kandidater till sina lediga platser. Att få lediga europeiska platser synliga på
nationella jobbsökarportaler ger jobbsökarna enklare tillgång till europeiska
anställningsmöjligheter. Eftersom de nationella jobbsökarportalerna är den
naturliga inkörsporten, kan tydligt synliga europeiska lediga platser ge
jobbsökarna en mer heltäckande bild av sina jobbmöjligheter. Kostnader Alla medlemsstater har redan inrättat (eller
förberett) mekanismer för utbytet av lediga platser inom Eures. Om mekanismerna
byggs ut för att inkludera meritförteckningar uppstår kostnader som beror på en
rad faktorer. Om de befintliga systemen kan byggas ut för meritförteckningar
blir kostnaderna tämligen låga, men om det krävs ett helt nytt system blir det
betydligt dyrare. Merparten av programvaran tillhandahålls kostnadsfritt av
kommissionen. Uppskattningsvis skulle det kosta omkring 100 000 euro
att utveckla ett nytt system, och det årliga underhållet skulle kosta omkring 12 000 euro. Med ett API kan alla Eurestjänsteleverantörer
implementera återkoppling av Euresdata tillbaka till sina egna tjänster till
låg kostnad. Integrationen uppskattas till några dagars arbete för tre eller
fyra personer. 5.3.2. Automatisk
matchning Konsekvenser Fördelarna med gemensamma europeiska standarder
är uppenbara: det blir mycket enklare för jobbsökare och arbetsgivare att
förstå vad olika profiler faktiskt innebär. En europeisk standard av
arbetsbeskrivningar och jobbsökarprofiler är ett enormt steg mot en mer
integrerad europeisk arbetsmarknad, och gör det samtidigt mycket mer
tilltalande för arbetstagare och arbetsgivare från olika länder att använda
Euresportalen. Om alla Eurestjänsteleverantörer fullständigt anger
sitt utbud enligt ESCO underlättas matchning i hela EU av människor och
arbeten, samtidigt som hänsyn tas till jobbsökarnas profiler och arbetsgivarnas
behov. Eftersom ESCO ska bli flerspråkigt har arbetsmarknadsinformationens
språk underordnad betydelse. Kostnader Att anpassa befintliga IT-system till
fullständig europeisk semantisk kompatibilitet innebär initialkostnader. De
offentliga arbetsförmedlingar (t.ex. i Frankrike och Tjeckien) som har sina
egna klassificeringar med både yrken, färdigheter och kompetenser kan utföra den
erforderliga länkningen till och från ESCO som ett led i den regelbundna
uppdatering som krävs av sådana system. För andra offentliga arbetsförmedlingar
(omkring 80 % av det totala antalet), som använder ISCO-baserade yrkesklassificeringar,
behövs en separat inventering. De exakta kostnaderna för denna länkning är
svåra att beräkna och kommer att skilja sig mycket åt mellan medlemsstaterna,
beroende på vilka system som redan finns. I själva verket är det en
grundläggande, viktig förutsättning för moderna arbetsmarknadsinstitutioner att
ha ett välfungerande matchningssystem, varför kostnaderna för att ta i drift
och underhålla ett sådant system inte bara kan tillskrivas Euresreformen. Euresreformen
måste därför betraktas som ett tillfälle men inte som den enda anledningen till
att implementera ett sådant system. Möjligheten att sluta med nuvarande
klassificeringar och använda ESCO fullt ut är öppen för alla. Det skulle
innebära att inga ytterligare kostnader blir aktuella för att underhålla och
uppdatera nationella klassificeringar. 5.3.3. Integrering Konsekvenser En gemensam, mer systematisk inställning till att integrera
Eures i tjänsteutbudet skulle garantera att jobbsökare och arbetsgivare i hela
EU i princip har samma tillgång till Eures och får tydlig, fullständig
information om vad Eures kan göra, och när och hur. Att utöka tillhandahållandet av
grundläggande information till alla arbetsförmedlingar som erbjuder
kundtjänster förstärker effekten av informationen om Euresnätverket till
jobbsökare och arbetsgivare, och ökar därigenom möjligheterna till matchning
utöver de offentliga arbetsförmedlingarna. Eftersom detta är det viktigaste
redskapet för nå ut till de största målgrupperna bör det inte bara gälla de
offentliga arbetsförmedlingarna, oavsett om arbetsförmedlingarna begär att
delta och godkänns som Eurestjänsteleverantörer (Euressamarbetspartner) eller
ej. Kostnader Eftersom Euresinformation kan inkluderas i
standardprocesserna för administration av kunder, både för offentliga
arbetsförmedlingar och eventuella andra Eurestjänsteleverantörer, torde de
administrativa kostnaderna bli låga. De medlemsstater som har rimligt välutvecklade
Euresnätverk lär inte se några kostnadsökningar, eftersom deras tjänstenivå
redan är i nivå med eller överskrider kraven eller eftersom det redan finns
tillräckligt med resurser tillgängliga i de nationella Euresnätverken. Offentliga
arbetsförmedlingar som har arbetat in Eures i den normala verksamheten
informerar redan nu jobbsökarna som ett led i den normala processen. 5.3.4. Stödtjänster Konsekvenser Att utvidga Eures tjänsteutbud med riktat
rörlighetsstöd hjälper arbetstagarna att övervinna hinder för rörligheten, om
de saknar pengar för att utnyttja sin potential fullt ut eller presentera sina
färdigheter för arbetsmarknaden. Att undanröja de geografiska begränsningarna
för nationella arbetsmarknadsprogram för jobbsökare som vill arbeta i ett annat
EU-land ger Eurespersonalen samma verktyg som finns på de nationella
arbetsmarknaderna för att underlätta övergången till arbete och hjälpa till att
besätta lediga platser. Arbetstagarna får på så sätt fler möjligheter. De planerade bestämmelserna ska också hjälpa
arbetsgivarna att fylla sina lediga platser snabbare, eftersom Euresnätverket effektivare
kan komplettera de nationella arbetsförmedlingarna. Genom Eures blir fler
kandidater tillgängliga, vilket ökar chansen att hitta kandidater med lämpliga
färdigheter. Små och medelstora företag kommer särskilt att gynnas av bättre
arbetsgivartjänster, eftersom det minskar tiden för rekrytering och pressar ned
transaktionskostnaderna överlag. Förbättringarna, särskilt stöd efter
rekryteringen, blir viktigare för små och medelstora företag än för
storföretag, som ofta har sina egna system för att rekrytera och integrera utländska
arbetstagare. För dem är det mindre känsligt att betala för den sortens stöd,
medan små och medelstora företag kan vara mindre kapabla eller benägna att göra
det. Kostnader Merparten av kostnaderna uppstår på grund av
individuella rörlighetstjänster, dvs. assistans till jobbsökare och
arbetsgivare. De kostnaderna beror på vad det är för individuella behov som
berörs och vilka tjänster som behövs. De varierar alltså och har direkt samband
med att få folk i arbete. Det Euresutbildningsprogram som kommissionen
finansierar inom programmet för sysselsättning och social innovation kan
omfatta utbildning av personal för att styra om verksamheten till matchning,
placering och rekrytering. Vad gäller tillgång till aktiva
arbetsmarknadspolitiska åtgärder, särskilt språkkurser, uppskattas det internt
till 50–250 euro per deltagare. Det täcker i princip nätkurser på omkring
sex månader med viss handledning över nätet (oavsett nivå). Kostnaderna är
dock nu på väg ned för alla språk på marknaden, och stordriftsfördelar kan
spela in. På grundval av en rad antaganden blir en grov
skattning av den totala årliga merkostnaden 33,3 miljoner euro för information
och 16 miljoner euro för jobbsökarassistans. Nationell verksamhet, särskilt drift av Euresnätverket
på nationell nivå (nationell samordnare) och utveckling av system för
individanpassade rörlighetstjänster på lokal, regional, nationell och
gränsöverskridande nivå, kan finansieras från Europeiska socialfonden (ESF) åren
2014–2020 i enlighet med tillämpliga investeringsprioriteringar. Medlemsstaterna kan kanske flytta över
befintlig Eurespersonal från mer allmän information och kommunikation om Euresnätverket
till matchning, placering och rekrytering. De över 900 Euresrådgivarna i
nätverket ska i princip samtliga bli experter på matchning inom EU och fokusera
på rekryteringsutfall. Deras allmänna informationsverksamhet kan förväntas bli
mindre relevant i takt med att Eures arbetas in i den övriga verksamheten och
får in kunder den vägen, men om allmän informationsverksamheten fortfarande
behövs kan den minska i omfattning eller anförtros mindre specialiserad
personal i utåtriktad tjänst eller bedrivas som e-tjänster. 5.3.5. Styrning
av Eures och samarbete mellan arbetsförmedlingarna Konsekvenser Med strukturerad rapportering och övervakning,
där information om överskott och brister på arbetsmarknaden ingår, förfogar de
offentliga arbetsförmedlingarna och andra Eurestjänsteleverantörer (Euressamarbetspartner)
över den information som behövs för att planera samordnade insatser inom Eures,
t.ex. se till att insatserna inriktas på de sektorer där de gör mest nytta. Med
gemensam planering kan man också se till att det finns motsvarande stöd i andra
medlemsstater, t.ex. att ökat riktat rörlighetsstöd till en viss grupp
EU-arbetstagare i det utsändande landet motsvaras av liknande stöd till dem i
mottagarlandet. Kostnader Det uppstår en initialkostnad för de
medlemsstater som inrättar informationssystem, inklusive underhållskostnader (översyn
av de datainsamlingsmekanismer som ligger till grund för de offentliga
arbetsförmedlingarnas arbete och översyn av verksamheter). Eventuellt uppstår
kostnader för IT och utbildning i samband med ändrade verksamhetsprocesser, ändringar
och nyheter i dataprotokoll för utbyten med andra aktörer än offentliga
arbetsförmedlingar samt ett lämpligt nationellt samråd. 5.4. Alternativ 4: Alternativ 3 plus EU-partnerskapsavtal med
privata arbetsförmedlingar Konsekvenser Med en tillståndsmekanism
på EU-nivå garanteras bättre tillgång till rörlighetstjänster oavsett
nationella överväganden. Detta torde leda till fler Eurestjänsteleverantörer
(Euressamarbetspartner) än alternativet där nya tjänsteleverantörer bara får
släppas in i medlemsstaternas system med nationella tillstånd. Förutom inverkan
på Euresnätverket kan det här alternativet också påverka arbetsförmedlingarnas
verksamhet i stort på två sätt. Ett antal frågor behöver
lösas i fråga om kommissionens uppgifter och förhållandet mellan kommissionen
och de enskilda medlemsstaterna: För det första finns det
en risk för att kommissionens utökade roll påverkar de enskilda
medlemsstaternas roller. För det andra ska kommissionen ta på sig det direkta
ansvaret för kvalitetssäkring av de godkända tjänsteleverantörernas verksamhet,
fastän ingen sådan funktion finns i dag vid kommissionen. För det tredje
beror resultaten i hög grad på de involverade aktörernas, särskilt de privata
arbetsförmedlingarnas, vilja att delta i nya samarbetsformer och inse
fördelarna med att delta i Eures liksom på kommissionens möjligheter att finna
så många gemensamma intressen som möjligt med alla potentiellt berörda privata
arbetsförmedlingar. Kostnader Att bygga upp det här systemet på EU-nivå
skulle leda till rätt stora personalkostnader för kommissionen. Det skulle
antagligen vara genomförbart utan alltför mycket extra personalkostnader att
hantera relationerna med de största privata arbetsförmedlingarna som är
verksamma på den europeiska marknaden, men om EU-systemet blir
förstahandsalternativ för ett större antal privata arbetsförmedlingar krävs mer
personal som enbart ägnar sig åt Euresnätverket. 6. Jämförelse
av alternativen Mål || Alternativ 1 Nollalternativ || Alternativ 2 Lissabonisering || Alternativ 3 Ny förordning || Alternativ 4 Ny förordning plus EU-partnerskaps-avtal Att på Euresportalen få nästan komplett tillgång till lediga platser, så att jobbsökare i hela Europa lätt har tillgång till samma lediga platser […] || Stagnerande - Inga fler lediga platser förväntas, utom genom frivilliga insatser || Positiv + Potential för fler lediga platser, om genomförande-akter om spridning av mer uppgifter antas || Mycket positiv ++ Stärkt skyldighet för alla medlemsstater att lägga ut alla lediga platser Möjlighet till fler lediga platser genom samarbete med privata arbetsförmedlingar nationellt || Synnerligen positiv +++ Stärkt skyldighet för alla medlemsstater att lägga ut alla lediga platser Inte bara möjligt utan säkert att fler lediga platser tillkommer efter EU-avtal med stora privata arbetsförmedlingar i hela EU […] i kombination med en stor mängd meritförteckningar som registrerade arbetsgivare kan rekrytera bland || Stagnerande - Inga fler merit-förteckningar förväntas, utom genom frivilliga insatser || Positiv + Potential för fler merit-förteckningar, om genomförande-akter om spridning av mer uppgifter antas || Mycket positiv ++ Medlemsstaterna blir skyldiga att göra meritförteckningar tillgängliga Mölighet till fler insatser genom samarbete med privata arbetsförmedlingar nationellt || Synnerligen positiv +++ Medlemsstaterna blir skyldiga att göra meritförteckningar tillgängliga Inte bara möjligt utan säkert att fler insatser tillkommer efter EU-avtal med stora privata arbetsförmedlingar i hela EU Att se till att Euresportalen kan göra bra automatiska matchningar mellan lediga platser, jobbansökningar och merit-förteckningar, översätta alla EU-språk och förstå de kunskaper, färdigheter, kvalifikationer och yrkestitlar som krävs nationellt || Positiv + Möjlighet till god matchning, förutsatt att merparten eller alla medlemsstater friviligt följer ESCO || Positiv + Möjlighet till god matchning, förutsatt att merparten eller alla medlemsstater friviligt följer ESCO || Mycket positiv ++ Ny skyldighet att följa ESCO garanterar god automatisk matchning i EU och nationellt || Mycket positiv ++ Ny skyldighet att följa ESCO garanterar god automatisk matchning i EU och nationellt Att tillhandahålla grundläggande information om Eures i hela EU till alla jobbsökare och arbetsgivare som vill ha kundtjänster för rekrytering och konsekvent erbjuda alla intresserade tillgång till Euresnätverket || Neutral 0 Individuella insatser för att integrera Eures i den normala verksamheten förväntas fortsätta enligt nationella behov och organisationer || Neutral 0 Individuella insatser för att integrera Eures i den normala verksamheten förväntas fortsätta enligt nationella behov och organisationer || Positiv + Likabehandling av arbetstagare och arbetsgivare och gemensam hållning till grundläggande information och vem som ska få tillgång till Euresnätverket i EU || Positiv + Likabehandling av arbetstagare och arbetsgivare och gemensam hållning till grundläggande information och vem som ska få tillgång till Euresnätverket i EU Att bistå de personerna med matchning, placering och rekrytering genom Euresnätverket || Neutral 0 Individuella insatser för att tillhandahålla stödtjänster enligt nationell tolkning förväntas fortsätta || Neutral 0 Individuella insatser för att tillhandahålla stödtjänster enligt nationell tolkning förväntas fortsätta || Positiv + Likabehandling av arbetstagare och arbetsgivare och gemensam definition av räckvidden på de tjänster de kan få || Positiv + Likabehandling av arbetstagare och arbetsgivare och gemensam definition av räckvidden på de tjänster de kan få Att stödja Euresnätverkets drift genom utbyte av information om nationella över- och underskott och samordna insatserna mellan medlemsstaterna || Neutral 0 Möjlighet att bygga vidare på den gemensamma hållningen i fråga om planering enligt beslutet från 2012 || Neutral 0 Möjlighet att bygga vidare på den gemensamma hållningen i fråga om planering enligt beslutet från 2012 || Positiv + Heltäckande ram för informationsutbyte och samordning av verksamheten i Eures || Mycket positiv ++ Heltäckande ram för informationsutbyte och samordning av verksamheten i Eures Säkert att mer data tillkommer efter EU-partnerskaps avtal med stora privata arbetsförmedlingar på EU-nivå Ändamålsenlighet || 0 || + || ++ || - Olösta frågor kring kommissionens roll och förhållandet mellan kommissionen och de enskilda medlemsstaterna Kostnader || Inga merkostnader || Inga merkostnader || Merkostnader för medlemsstaterna och kommissionen || Merkostnader för medlemsstaterna och kommissionen Bara alternativen 3 och 4 ger nya
positiva konsekvenser. Med alternativ 4 är sannolikheten för sådana
konsekvenser mycket större, med tanke på hur Euresnätverket skulle öppnas. Med
Eures nuvarande utformning som verktyg för de europeiska arbetsmarknaderna ger
dock alternativ 4 upphov till ett antal farhågor kring kommissionens roll
och förhållandet mellan kommissionen och de enskilda medlemsstaterna. Detta
alternativ kan visserligen inte uteslutas i framtiden, i denna eller en något
annorlunda form, men det anses rimligt att först genomföra en heltäckande
reform av Eures och sedan efter en genomgång bedöma behovet av ett mer integrerat
upplägg. Därför anses alternativ 3 som det mest ändamålsenliga och således
bästa alternativet. 7. Uppföljning
och utvärdering De befintliga formerna för datainsamling och
spridning av information inom Euresnätverket i fråga om insatser, resultat och
utfall ska stärkas. För att stärka datainsamlingen om resultat och utfall ska
man ta fram en uppsättning gemensamma indikatorer som komplement till de
befintliga nationella informationskällorna som de ovannämnda månatliga
rapporterna och nya källor som nationella kundnöjdhetsenkäter. Utvecklingen
inom de offentliga arbetsförmedlingarna, t.ex. modernisering och
effektivisering, ska övervakas genom verksamheten i PES-nätverket och
programmet för erfarenhetsutbyte (PES to PES dialogue). Vidare planeras
utveckling av Eures vid de offentliga arbetsförmedlingarna, särskilt i fråga om
att inarbeta Eurestjänster i den normala verksamheten. Med detta underlag
kommer kommissionen att lämna en lägesrapport vartannat år. En utvärdering av
den nya förordningens ändamålsenlighet kommer att genomföras fem år efter det
att den antagits. [1] Bulgarien och Kroatien: ingen teknisk kompatibilitet
mellan de nationella systemen och Eures, men arbete pågår för att råda bot på
det.