EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0618
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Council Framework Decision 2004/757/JHA of 25 October 2004 laying down minimum provisions on the constituent elements of criminal acts and penalties in the field of illicit drug trafficking, as regards the definition of drug
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel vad gäller definitionen av narkotika
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel vad gäller definitionen av narkotika
/* COM/2013/0618 final - 2013/0304 (COD) */
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel vad gäller definitionen av narkotika /* COM/2013/0618 final - 2013/0304 (COD) */
SV || EUROPEISKA KOMMISSIONEN || Bryssel den 17.9.2013 COM(2013) 618 final 2013/0304
(COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH
RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets
rambeslut 2004/757/RIF av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för
brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel vad gäller
definitionen av narkotika {SWD(2013) 319 final} {SWD(2013) 320 final} MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET 1.1. Allmän bakgrund Den olagliga narkotikahandeln och
narkotikamissbruket i EU utgör en allvarlig hälso- och säkerhetsrisk både för
enskilda och samhället i dess helhet. Detta har både ekonomiska och sociala
återverkningar, leder till en försämrad livskvalitet för de drabbade och skapar
säkerhetsproblem för medlemsstaterna. Konsumtionen av ämnen som kontrolleras
enligt FN-konventionerna om narkotika[1],
som t.ex. kokain, ecstasy och cannabis (kontrollerade ämnen), förefaller ha
stabiliserat sig de senaste åren[2],
om än på en hög nivå. Det stora problemet utgörs i stället av de nya ämnen som
strömmar ut i snabb takt på marknaden. Nya psykoaktiva ämnen, som ger samma effekt
som kontrollerade ämnen, har börjat bli allt vanligare i unionen. Dessa nya
ämnen har många olika användningsområden inom industrin och marknadsförs ofta
som lagliga alternativ till de kontrollerade ämnena, eftersom de inte omfattas
av samma kontroll. Mellan 1997 och 2012 rapporterade medlemsstaterna omkring
290 ämnen och under 2012 rapporterades minst ett nytt ämne i veckan. Antalet
rapporterade ämnen tredubblades mellan 2009 och 2012 (från 24 till 73). De nya psykoaktiva ämnena har blivit allt
populärare, särskilt bland ungdomar. Dessa ämnen kan emellertid vara skadliga
för människors hälsa och säkerhet, vilket gör att de precis som de
kontrollerade drogerna kan skapa problem för samhället. På grund av de risker
som finns med de nya psykoaktiva ämnena har de nationella myndigheterna infört
olika åtgärder för att begränsa dem. Dessa nationella åtgärder har dock en
begränsad verkan, eftersom dessa ämnen kan transporteras fritt på den inre
marknaden — omkring 80 % av de ämnen som anmäls upptäcktes i mer än en
medlemsstat. I Europeiska kommissionens meddelande
Kraftfullare europeiska insatser mot narkotika[3], antaget i oktober 2011,
fastställs att de nya psykoaktiva ämnena är ett av de problem som fordrar en
stark insats på EU-nivå. Genom rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj
2005[4] införs ett system för att
hantera riskerna med de nya psykoaktiva ämnena, som innebär att
kontrollåtgärder och straffrättsliga påföljder kan införas för dessa ämnen inom
hela unionen. För att på ett mer hållbart sätt kunna hantera den stadiga
strömmen av nya psykoaktiva ämnen och deras snabba spridning inom unionen har
kommissionen föreslagit skärpta regler i [förordning (EU) nr …/… om nya
psykoaktiva ämnen]. För att man ska lyckas begränsa tillgången på
nya psykoaktiva ämnen, vilka medför allvarliga hälsomässiga, sociala och
säkerhetsmässiga risker både för enskilda individer och samhället i dess
helhet, och för att man ska kunna hindra olaglig handel med dessa ämnen och att
kriminella organisationer deltar i deras tillverkning och distribution, krävs
det att dessa nya ämnen precis som de kontrollerade ämnena omfattas av
straffrättsliga bestämmelser. Genom rådets rambeslut 2004/757/RIF av den 25
oktober 2004[5]
införs ett gemensamt tillvägagångssätt för kampen mot den olagliga
narkotikahandeln. I detta beslut fastställs gemensamma minimibestämmelser för
brottsrekvisit och påföljder för att man ska kunna undvika att det uppstår
problem i samarbetet mellan medlemsstaternas rättsliga myndigheter och
brottsbekämpande organ till följd av att brottet eller brotten i fråga inte
inte är straffbara i såväl den begärande som den anmodade staten. Dessa
bestämmelser är tillämpliga på ämnen som omfattas av FN:s konventioner och syntetiska
droger som är underkastade kontroll genom gemensam åtgärd 97/396/RIF av den 16
juni 1997[6],
men tillämpas inte på nya psykoaktiva ämnen. I syfte att skapa en enhetligare och tydligare
rättslig ram för narkotika bör samma straffrättsliga bestämmelser införas för
de skadligaste av de nya psykoaktiva ämnena som för de ämnen som är
kontrollerade enligt FN:s konventioner. Därför bör tillämpningsområdet för rambeslut
2004/757/RIF utökas till att även omfatta sådana nya psykoaktiva ämnen som är
föremål för kontrollåtgärder enligt rådets beslut 2005/387/RIF samt de ämnen
som är föremål för permanenta marknadsbegränsningar enligt [förordning (EU)
nr …/… om nya psykoaktiva ämnen]. Enligt kommissionens arbetsprogram för 2012
planeras ett lagstiftningsförslag om olaglig narkotikahandel. 1.2. Motiv och syfte Detta förslag avser en ändring av rambeslut
2004/757/RIF som innebär att dess tillämpningsområde utvidgas till att omfatta
även sådana nya psykoaktiva ämnen som medför stora risker. Detta förslag åtföljer förslaget till [förordning
(EU) nr…/… om nya psykoaktiva ämnen]. De två förslagen är kopplade till
varandra på så sätt att nya psykoaktiva ämnen som medför allvarliga
hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker, och därmed är föremål för
permanenta marknadsbegränsningar enligt den förordningen, även bör omfattas av
de straffrättsliga bestämmelser för olaglig narkotikahandel som fastställs i
rambeslut 2004/757/RIF. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED
BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR 2.1. Samråd med berörda parter Ett brett samråd med berörda parter och
experter och ett offentligt samråd på internet har legat till grund för detta
förslag. Kommissionen har samrått med alla
medlemsstater för sin bedömning av hur rambeslut 2004/757/RIF och rådets beslut
2005/387/RIF fungerar. Dessutom har kommissionen använt sig av externa studier
om olaglig narkotikahandel och nya psykoaktiva ämnen för att samla in, och
granska, synpunkter från ett stort antal intressenter, rättstillämpare och
experter, bl.a. de EU- organ som deltar i genomförandet av dessa instrument. Kommissionen organiserade även två expertmöten
om olaglig narkotikahandel den 10 november 2011 och den 29 februari 2012 samt
två expertmöten om nya psykoaktiva ämnen den 15 december 2011 och den 1 mars
2012. Vid dessa möten underströk de akademiska experterna och rättsutövarna hur
viktigt det är med straffrättsliga bestämmelser för att man ska kunna ta
hårdare tag mot och hindra olaglig narkotikahandel och tackla spridningen av
skadliga nya psykoaktiva ämnen. De påpekade även att lagstiftningen om nya
psykoaktiva ämnen bör vara proportionerlig och anpassad till risknivån för
varje ämne. Under 2011 gjorde Eurobarometer en
undersökning bland ungdomar (15–24 år gamla) om ungas attityder till narkotika.
Nästan hälften av de tillfrågade (47 %) ansåg att endast de ämnen som har
visat sig utgöra ett hot mot hälsa bör begränsas, medan 34 % ansåg att
alla ämnen som ger samma effekt som kontrollerade ämnen bör begränsas. 2.2. Konsekvensbedömning Kommissionen har i en konsekvensbedömning om
nya psykoaktiva ämnen bedömt vilka effekter detta förslag till ändring har för
rambeslut 2004/757/RIF. Den kom fram till att skadliga nya psykoaktiva ämnen
(dvs. sådana som medför allvarliga hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga
risker) bör omfattas av straffrättsliga bestämmelser, precis på samma sätt som
är fallet i rådets beslut 2005/387/RIF. Den konstaterade vidare att dessa ämnen
därför bör underkastas de straffrättsliga bestämmelserna om olaglig
narkotikahandel. Detta ingår som en del i det föredragna alternativet. Detta
alternativ innebär att det införs en graderad uppsättning begränsningsåtgärder
som både står i proportion till de risker som gäller för de nya psykoaktiva
ämnena och inte hindrar den lagliga handeln på den inre marknaden. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA
ASPEKTER 3.1. Rättslig grund Detta förslag grundar sig på artikel 83.1 i
EUF-fördraget, som ger Europaparlamentet och rådet befogenhet att genom ett
direktiv i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa
minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder inom området
olaglig narkotikahandel. 3.2. Subsidiaritet,
proportionalitet och respekt för de grundläggande rättigheterna EU har bättre förutsättningar än
medlemsstaterna att vidta åtgärder som på den inre marknaden begränsar
tillgången till skadliga nya psykoaktiva ämnen för konsumenterna, utan att
samtidigt hindra den legitima handeln. Detta beror på att de enskilda medlemsstater
inte var och en för sig kan hantera tillströmningen och spridningen av dessa
ämnen på ett effektivt och hållbart sätt. Nationella insatser som inte
samordnats sinsemellan och en uppsjö av olika nationella ordningar om nya
psykoaktiva ämnen kan leda till att problem förskjuts till en annan medlemsstat
(överflyttning av skadliga ämnen) och kan skapa problem i samarbetet mellan
medlemsstaternas rättsliga myndigheter och brottsbekämpande organ. Förslaget är proportionerligt och går inte
utöver vad som är nödvändigt för att nå målen, eftersom det endast är de nya
psykoaktiva ämnen som utgör ett allvarligt problem på EU-nivå som omfattas av
straffrättsliga bestämmelser. Förslaget har dock
en indirekt inverkan på vissa grundläggande rättigheter och principer i
Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, eftersom det
utvidgar tillämpningsområdet för rambeslut 2004/757/RIF, vars bestämmelser har
inverkan på följande grundläggande rättigheter och principer: rätten till
frihet och säkerhet (artikel 6), rätten till egendom (artikel 17), rätten till
ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47),
presumtionen för oskuld och rätten till försvar (artikel 48) och principerna om
laglighet och proportionalitet i fråga om brott och straff (artikel 49). Dessa
rättigheter och friheter kan åläggas begränsningar, men endast inom de gränser
och på de villkor som anges i artikel 52.1 i stadgan. 3.3. Val av regleringsform I enlighet med
artikel 83.1 i EUF-fördraget är ett direktiv det lämpliga instrumentet för att
säkerställa att det skapas ett minimum av harmonisering på EU-nivå på området
olaglig narkotikahandel, samtidigt som medlemsstaterna ges flexibilitet i
tillämpningen av principer, regler och undantag till dessa på nationell nivå. 3.4. Förklarande dokument som
åtföljer anmälan av genomförandeåtgärder Medlemsstaterna uppmanas att underrätta
kommissionen om de nationella bestämmelser som antagits för att följa detta
direktiv. Medlemsstaterna behöver inte lämna de
förklarande dokument (inklusive jämförelsetabeller) till kommissionen som
åtföljer anmälan av nationella bestämmelser som vidtagits för att införliva
bestämmelserna i detta direktiv. Detta beror på att den föreslagna ändringen
har en begränsad räckvidd. Ett krav på att lämna kompletterande förklarande
dokument skulle leda till en omotiverad administrativ börda för
medlemsstaternas behöriga myndigheter. 3.5. Förslagets viktigaste
bestämmelser Artikel 1 — I denna bestämmelse fastställs de
ändringar av rambeslut 2004/757/RIF, rörande definitionen av begreppet
”narkotika”, som är nödvändiga för att nya psykoaktiva ämnen som medför
allvarliga hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker ska kunna omfattas
av straffrättsliga bestämmelser och för att kommissionen ska kunna genomföra
bedömningar av rambeslutets genomförande och verkningar. Artikel 2 — I denna bestämmelse fastställs
tidsfristen för införlivandet av direktivet i nationell lagstiftning. Artiklarna 3 och 4 — Dessa bestämmelser
handlar om direktivets ikraftträdande och adressater. 4. BUDGETKONSEKVENSER Förslaget påverkar inte unionens budget. 2013/0304 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF
av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder
för olaglig narkotikahandel vad gäller definitionen av narkotika EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel 83.1, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt
till de nationella parlamenten, i enlighet med det ordinarie
lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Genom rådets rambeslut
2004/757/RIF av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för brottsrekvisit
och påföljder för olaglig narkotikahandel[7]
införs ett gemensamt tillvägagångssätt för kampen mot den olagliga
narkotikahandeln, då denna handel utgör ett hot mot unionsmedborgarnas hälsa,
säkerhet och livskvalitet, mot den lagliga ekonomin samt mot stabiliteten och
säkerheten i medlemsstaterna. I detta beslut fastställs gemensamma
minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för att man ska kunna
undvika att det uppstår problem i samarbetet mellan medlemsstaternas rättsliga
myndigheter och brottsbekämpande organ till följd av att brottet eller brotten
i fråga inte är straffbara i såväl den begärande som den anmodade staten. (2) Rambeslut 2004/757/RIF är
tillämpligt både på de ämnen som omfattas av FN:s allmänna narkotikakonvention
från 1961, ändrad genom protokollet från 1972, och 1971 års FN-konvention om
psykotropa ämnen (nedan kallade FN-konventionerna) och de syntetiska
droger som är föremål för kontroll i hela unionen i enlighet med gemensam
åtgärd 97/396/RIF om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll av
syntetiska droger[8],
vilka medför liknande risker för folkhälsan som de ämnen som förtecknas i
FN-konventionerna. (3) Rambeslut 2004/757/RIF bör
även göras tillämpligt för de ämnen som omfattas av kontrollåtgärder och
straffrättsliga påföljder i enlighet med rådets beslut 2005/387/RIF av den 10
maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya
psykoaktiva ämnen[9],
vilka medför liknande risker för folkhälsan som de ämnen som förtecknas i
FN-konventionerna. (4) Nya psykoaktiva ämnen, som
ger samma effekter som de ämnen som förtecknas i FN-konventionerna, dyker allt
oftare upp och sprider sig snabbt i unionen. Vissa nya psykoaktiva ämnen medför
allvarliga hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker i enlighet med vad
som konstateras i [förordning (EU) nr …/… om nya psykoaktiva ämnen].
Enligt denna förordning får åtgärder vidtas för att förbjuda tillverkning,
framställning, tillhandahållande på marknaden, bl.a. import till unionen,
transport och export från unionen av nya psykoaktiva ämnen som medför allvarliga
hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker. För att man verkligen ska
lyckas göra nya psykoaktiva ämnen som medför allvarliga risker för enskilda
individer och samhället i dess helhet mer svåråtkomliga, och hindra handel med
dessa ämnen inom hela unionen, samt se till att kriminella organisationer hålls
borta, krävs det att de permanenta marknadsbegränsningarna enligt förordningen
om nya psykotiska ämnen även underbyggs av straffrättsliga bestämmelser. (5) De nya psykoaktiva ämnen som
är föremål för permanenta marknadsbegränsningar enligt [förordning (EU) nr
…/… om nya psykoaktiva ämnen] bör därför även omfattas av
unionslagstiftningens straffrättsliga bestämmelser om olaglig narkotikahandel. Detta
skulle också bidra till att förenkla och förtydliga unionens rättsliga ram,
eftersom både ämnen som förtecknas i FN-konventionerna och de skadligaste nya
psykoaktiva ämnena kommer att omfattas av samma straffrättsliga bestämmelser.
Definitionen av begreppet ”narkotika” i rambeslut 2004/757/RIF bör därför
ändras. (6) För att snabbt kunna hantera
den stadiga strömmen av nya psykoaktiva ämnen och deras snabba spridning inom
unionen, bör medlemsstaterna tillämpa bestämmelserna i rambeslut 2004/757/RIF
på nya psykoaktiva ämnen som medför allvarliga hälsomässiga, sociala och
säkerhetsmässiga risker inom tolv månader efter det att dessa blivit föremål
för permanenta marknadsbegränsningar enligt [förordning (EU) nr …/… om nya
psykoaktiva ämnen]. (7) Eftersom målen för detta
direktiv, nämligen att utvidga tillämpningen av de straffrättsliga bestämmelser
som gäller för olaglig narkotikahandel till att även omfatta nya psykoaktiva
ämnen som medför allvarliga hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker,
inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på egen hand och
de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i
enlighet med subsidiaritetsprincipen som definieras i artikel 5 i fördraget om
Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma
artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå
dessa mål. (8) Detta direktiv respekterar de
grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i Europeiska
unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till ett
effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol, presumtionen för oskuld och
rätten till försvar, rätten att inte bli dömd eller straffad två gånger för
samma brott och principerna om laglighet och proportionalitet i fråga om brott
straff. (9) [I enlighet med
artikel 3 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands
ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till
fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens
funktionssätt, har Förenade kungariket och Irland meddelat att de önskar delta
i antagandet och tillämpningen av detta direktiv.] OCH/ELLER (10) [I enlighet med
artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och
Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa,
fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens
funktionssätt, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det
protokollet, deltar Förenade kungariket och Irland inte i antagandet och tillämpningen
av detta direktiv, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade
kungariket och Irland]. (11) I enlighet med
artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat
till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens
funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta direktiv, som inte är
bindande för eller tillämpligt på Danmark. (12) Rambeslut 2004/757/RIF bör
därför ändras i enlighet med detta. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Rambeslut 2004/757/RIF ska ändras på följande
sätt: (1)
Artikel 1.1 ska ersättas med följande: ”narkotika: (a)
alla ämnen som omfattas av FN:s allmänna
narkotikakonvention från 1961 (ändrad genom protokollet från 1972) och 1971 års
FN-konvention om psykotropa ämnen, (b)
alla ämnen som anges i bilagan, (c)
varje nytt psykoaktivt ämne som medför allvarliga
hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker och som är föremål för
permanent marknadsbegränsning på grundval av [artikel 13.1 i förordning (EU)
nr.../... om nya psykoaktiva ämnen]. ” (2)
I artikel 9 ska följande punkter läggas till
som punkterna 3 och 4: ”3. I fråga om nya psykoaktiva ämnen som är
föremål för permanenta marknadsbegränsningar på grundval av [artikel 13.1 i
förordning (EU) nr.../... om nya psykoaktiva ämnen] ska medlemsstaterna
sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att
tillämpa bestämmelserna i detta rambeslut på dessa nya psykoaktiva ämnen inom
tolv månader efter ikraftträdandet av den permanenta marknadsbegränsningen. De
ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de
innehålla en hänvisning till detta rambeslut eller åtföljas av en sådan
hänvisning när de offentliggörs. Varje medlemsstat ska själv utfärda närmare
föreskrifter om hur denna hänvisning ska göras. 4. Senast [5 år efter detta direktivs
ikraftträdande och därefter vart femte år] ska kommissionen bedöma i vilken
utsträckning medlemsstaterna har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att
följa detta rambeslut och offentliggöra en rapport.” (3)
Texten i bilagan till detta direktiv ska läggas
till som bilaga. Artikel 2 Införlivande Medlemsstaterna ska senast [12 månader
efter ikraftträdandet] sätta i kraft de lagar och andra författningar som
är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texterna
till dessa bestämmelser till kommissionen. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser
ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan
hänvisning när de offentliggörs. Varje medlemsstat ska själv utfärda närmare
föreskrifter om hur denna hänvisning ska göras. Artikel 3 Ikraftträdande Detta direktiv
träder i kraft [samma dag som förordning (EU) nr.../... om nya psykoaktiva
ämnen träder i kraft]. Artikel 4 Adressater Detta direktiv
riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördragen. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På
rådets vägnar Ordförande Ordförande BILAGA Förteckning
över de ämnen som avses i artikel 1.1 b (a)
P-metyltioamfetamin eller 4-metyltioamfetamin, i enlighet med rådets beslut 1999/615/RIF av den
13 september 1999 om att definiera ämnet 4-MTA som en ny syntetisk drog som
skall underställas nödvändiga kontrollåtgärder och straffrättsliga påföljder[10]. (b)
Parametoximetylamfetamin eller N-metyl-1-[4-metoxifenyl]-2-aminopropan, i
enlighet med rådets beslut 2002/188/RIF av den 28 februari 2002 om
kontrollåtgärder och straffbestämmelser avseende den nya syntetiska drogen PMMA[11]. (c)
4-jodo-2,5-dimetoxifenetylamin,
2,5-dimetoxi-4-etyltiofenetylamin, 2,5-dimetoxi-4-(n)-propyltiofenetylamin och
2,4,5-trimetoxiamfetamin, i enlighet med rådets beslut 2003/847/RIF av den 27
november 2003 om kontrollåtgärder och straffrättsliga sanktioner avseende de
nya syntetiska drogerna 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 och TMA-2[12]. (d)
1-bensylpiperazin eller
1-bensyl-1,4-diazacyclohexan eller N-bensylpiperazin eller bensylpiperazin, i
enlighet med rådets beslut 2008/206/RIF av den 3 mars 2008 om att definiera
1-bensylpiperazin (BZP) som ett nytt psykoaktivt ämne som ska underställas
kontrollåtgärder och straffrättsliga bestämmelser[13]. (e)
4-metylmetkatinon, i enlighet med rådets beslut
2010/759/EU av den 2 december 2010 om att 4-metylmetkatinon (mefedron) ska
underställas kontrollåtgärder[14]. (f)
4-metylamfetamin, i enlighet med rådets beslut
2013/129/EU av den 7 mars 2013 om att underställa 4-metylamfetamin
kontrollåtgärder[15].
(g)
5-(2-aminopropyl)indol, i enlighet med [rådets
beslut 2013/…/RIF av den … om att 5-(2-aminopropyl)indol ska underställas
kontrollåtgärder[16]]. [1] FN:s allmänna narkotikakonvention från 1961 (ändrad
genom protokollet från 1972) och 1971 års FN-konvention om psykotropa ämnen. [2] Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och
narkotikamissbruk (ECNN): Centrumets årliga rapport för 2012 om situationen på
narkotikaområdet i Europa. http://www.emcdda.europa.eu/publications/annual-report/2012 [3] KOM(2011) 689 slutlig. [4] EUT L 127, 20.5.2005, s. 32. [5] EUT L 335, 11.11.2004, s. 8. [6] EGT L 167, 25.6.1997, s. 1. [7] EUT L 335, 11.11.2004, s. 8. [8] EGT L 167, 25.6.1997, s. 1. [9] EUT L 127, 10.5.2005, s. 32. [10] EGT L 244, 16.9.1999, s. 1. [11] EGT L 63, 6.3.2002, s. 14. [12] EUT
L 321, 6.12.2003, s. 64. [13] EUT
L 63, 7.3.2008, s. 45. [14] EUT
L 322, 8.12.2010, s. 44. [15] EUT
L 72, 15.3.2013, s. 11. [16] EUT L […], […], s. […].