EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0184
Proposal for a COUNCIL REGULATION on denominations and technical specifications of euro coins intended for circulation (recast)
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp (omarbetning)
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp (omarbetning)
/* COM/2013/0184 final - 2013/0096 (NLE) */
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp (omarbetning) /* COM/2013/0184 final - 2013/0096 (NLE) */
MOTIVERING 1. Genom beslut av den 1 april 1987 gav
kommissionen[1]
sina avdelningar i uppdrag att kodifiera rättsakter senast efter
det att de ändrats för tionde gången. Den underströk samtidigt att detta var en
minimiregel och att avdelningarna borde sträva efter att kodifiera de texter
som de har ansvar för med ännu kortare mellanrum för att göra bestämmelserna
klara och begripliga. 2. Kodifieringen av rådets
förordning (EG) nr 975/98 av den 3 maj 1998 om valörer och tekniska
specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp[2] har påbörjats av
kommissionen och ett förslag i ärendet har överlämnats till den lagstiftande
myndigheten[3].
Den nya förordningen skulle ha ersatt de olika rättsakter som omfattas av
kodifieringen[4].
3. Under lagstiftningsförfarandets gång
rekommenderade Europeiska centralbanken (ECB) i sitt yttrande över
kodifieringsförslaget[5] vissa ändringar i de tekniska specifikationer som framgår av tabellen
i artikel 1 i förordning (EG) nr 975/98 och i bilaga I i förslaget till
kodifiering. Eftersom de föreslagna omskrivningarna i den bilagan skulle
medföra vissa innehållsmässiga ändringar och därför sträcka sig längre än en
enkel kodifiering ansågs det nödvändigt att tillämpa punkt 8[6] i det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av
texter till rättsakter[7] – mot
bakgrund av den gemensamma förklaringen avseende den punkten[8]. 4. Den ändring som krävs i tabellen i
artikel 1 i förordning (EG) nr 975/98 består i att alla värden som anges för
myntens tjocklek ersätts med nya värden. I tabellen anges myntens tjocklek i
tredje spalten med en fotnot som anger att de värden som anges för tjockleken
utgör riktmärken. Som det påpekas i ECB:s ovannämnda yttrande var det år 1998
när de tekniska specifikationerna för mynt i euro som ska sättas i omlopp först
antogs endast möjligt att ange sådana riktvärden för myntens tjocklek. Det
anses nu lämpligt att ersätta dessa riktvärden med de verkliga värdena för mynt
i euro som är allmänt kända och används av myntverken i deras produktion av
mynt. Som en följdändring till denna ändring bör skälet 13 i förordning (EG) nr
975/98, som innehåller en förklaring om att värdena för tjocklek är riktvärden,
utgå. 5. Det är därför lämpligt att
kodifieringen av förordning (EG) nr 975/98 övergår till att bli en omarbetning
så att nödvändiga ändringar kan införas. ê 975/98
(anpassad) 2013/0096 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om valörer och tekniska specifikationer för
mynt i euro som ska sättas i omlopp (omarbetning) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel Ö 128.2 Õ, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande[9], med beaktande av Europeiska centralbankens
yttrande[10],
och av följande skäl: ò ny (1) Rådets förordning (EG) nr 975/98 av
den 3 maj 1998 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska
sättas i omlopp[11]
har ändrats väsentligt flera gånger[12].
Med anledning av nya ändringar bör den förordningen av tydlighetsskäl
omarbetas. ê 975/98 skäl 2 (anpassad) (2) Enligt artikel Ö 128.2 Õ i fördraget får
medlemsstaterna ge ut Ö euromynt Õ i den omfattning som
godkänns av Europeiska centralbanken (ECB). Rådet får, på förslag av
kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet och ECB, vidta åtgärder
för att harmonisera valörerna och de tekniska specifikationerna för alla mynt
som ska sättas i omlopp, i den utsträckning som detta är nödvändigt för att
säkerställa myntets smidiga omlopp inom Ö unionen Õ. ê 975/98 skäl 3
(anpassad) (3) Eurosedlarna Ö finns i Õ valörer från 5 euro till
500 euro. Sedel- och myntvalörerna måste göra det möjligt att på ett enkelt
sätt kontant betala belopp i euro och cent. ê 975/98 skäl 5
(anpassad) (4) Ö Unionens Õ enhetliga myntsystem
bör inge förtroende hos allmänheten och medföra tekniska innovationer Ö som garanterar
att det är Õ ett säkert,
tillförlitligt och effektivt system. ê 975/98 skäl 6 (5) Ett av huvudmålen med unionens
myntsystem är att det godtas av allmänheten. Allmänhetens förtroende för systemet
är avhängigt av de fysiska särdragen hos euromynten, som bör vara så
användarvänliga som möjligt. ê 975/98 skäl 7
(anpassad) (6) Samråd Ö hölls Õ med
konsumentorganisationer, den europeiska sammanslutningen för synskadade
(European Blind Union) och företrädare för varuautomatindustrin så att
specifika krav från viktiga myntanvändargrupper Ö beaktades Õ. I syfte att
säkerställa ett smidigt införande av euron och för att underlätta att det nya
myntsystemet Ö godtogs Õ av användarna måste
det garanteras att mynten lätt Ö kunde Õ skiljas åt genom
särdrag som är synliga eller förnimbara med känseln. ê 975/98 skäl 8
(anpassad) (7) Det Ö är Õ lättare att känna
igen och vänja sig vid euromynten Ö eftersom Õ det finns ett
samband mellan diametern och myntens valör. ê 975/98 skäl 9 (8) För mynten i valörerna 1 euro
och 2 euro behövs på grund av deras höga värde vissa särskilda säkerhetsinslag
för att minska risken för förfalskning. Användningen av en tillverkningsteknik
som innebär att mynten görs i tre lager och kombinationen av två olika färger i
myntet anses utgöra de mest effektiva säkerhetsåtgärderna. ê 975/98 skäl 11
(anpassad) (9) Genom Europaparlamentets och
rådets direktiv 94/27/EG av den 30 juni 1994 om ändring för tolfte gången av
direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra
författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av
vissa farliga ämnen och preparat (beredningar)[13]
begränsas användningen av nickel i vissa produkter med hänsyn till att nickel
under vissa omständigheter kan ge upphov till allergier. Mynt omfattas inte av
det direktivet. Ö Av
folkhälsoskäl Õ framstår det som
önskvärt att minska myntens nickelinnehåll. ê 975/98 skäl 13 Av alla de föreskrivna tekniska specifikationerna för euromynten är det
endast värdet för tjocklek som är ett riktvärde, eftersom ett mynts faktiska
tjocklek beror på den föreskrivna diametern och vikten. ê 975/98 skäl 10
(anpassad) och 566/2012 skäl 3 (anpassad) (10) Att ha en Ö gemensam Õ europeisk och en Ö särskiljande Õ nationell sida på
mynten är ett lämpligt sätt att uttrycka tanken bakom den europeiska monetära
unionen mellan medlemsstaterna. På den gemensamma europeiska sidan av
euromyntet anges både den gemensamma valutans namn och myntets valör. Varken
valutans namn eller myntets valör bör upprepas på den nationella sidan. ê 566/2012 skäl 4 (11) Den
utgivande medlemsstatens namn bör på ett tydligt sätt markeras på myntets
nationella sida, så att intresserade användare av mynten lättare kan
identifiera vilken den utgivande medlemsstaten är. ê 566/2012 skäl 5 (12) Randpräglingen
på euromynten bör anses utgöra en del av den nationella sidan och bör därför
inte innehålla någon upprepning av valören, förutom på 2-euromynten, under
förutsättning att endast siffran ”2” eller termen ”euro” med användning av det
relevanta alfabetet eller båda dessa används. ê 566/2012 skäl 6 (13) Utformningarna
av de nationella sidorna av euromynten är föremål för beslut av varje
medlemsstat som har euron som valuta och bör ta hänsyn till att euromynt inte
enbart är i omlopp i den utgivande medlemsstaten utan i hela euroområdet. För
att säkerställa att mynt omedelbart kan kännas igen som euromynt även från den
nationella sidan bör motivet vara helt omgivet av unionsflaggans tolv stjärnor. ê 566/2012 skäl 7
(anpassad) (14) För att
göra det lättare att känna igen mynt i omlopp och säkerställa kontinuitet i
präglingen bör medlemsstaterna endast ha rätt att ändra utformningarna av de
nationella sidorna av ordinarie mynt i omlopp en gång vart femtonde år, utom
när den statschef som avbildas på ett mynt byts ut. Detta bör dock inte påverka
nödvändiga ändringar för att förhindra förfalskning av valutan. Beslut om
ändringar av utformningen av de gemensamma europeiska sidorna av mynt i omlopp
bör fattas av rådet och rösträtt Ö bör Õ förbehållas
medlemsstater som har euron som valuta. ê 566/2012 skäl 8 (15) Enskilda
medlemsstater bör ha möjlighet att ge ut minnesmynt för att uppmärksamma ämnen
av stor nationell eller europeisk betydelse, medan minnesmynt som ges ut
gemensamt av samtliga medlemsstater som har euron som valuta bör reserveras för
ämnen av allra största europeisk betydelse. Den mest lämpliga valören för detta
ändamål är 2-euromyntet, särskilt på grund av myntets stora diameter och dess
tekniska kännetecken som ger ett adekvat skydd mot förfalskning. ê 566/2012 skäl 9 (16) Med
hänsyn till att euromynt är i omlopp i hela euroområdet och för att förhindra
användning av olämpliga utformningar, bör utgivande medlemsstater informera
varandra och kommissionen om utkast till utformningar av de nationella sidorna
av euromynt före den planerade utgivningsdagen. Kommissionen bör kontrollera
att utformningarna överensstämmer med de tekniska kraven i denna förordning.
Inlämningen av förslagen till utformningar till kommissionen bör ske i så pass
god tid före den planerade utgivningsdagen att den utgivande medlemsstaten vid
behov kan ändra utformningen. ê 566/2012 skäl
10 (17) Vidare
bör enhetliga villkor för godkännande av utformningar av de nationella sidorna
av euromynt fastställas så att val av utformningar som i vissa medlemsstater
kan anses olämpliga undviks. Med tanke på att det är de utgivande
medlemsstaterna som har behörighet i en så pass känslig fråga som utformningen
av de nationella sidorna av euromynten, bör rådet ges genomförandebefogenheter.
Genomförandebeslut som fattas av rådet på denna grundval är nära förbundna med
de akter som antas av rådet på grundval av artikel 128.2 i fördraget. Därför
bör de rådsmedlemmar som företräder medlemsstater som inte har euron som valuta
inte ha rösträtt när rådet antar dessa beslut, i enlighet med vad som anges i
artikel 139.4 i fördraget. Förfarandet bör innebära möjlighet för de utgivande
medlemsstaterna att i god tid ändra utformningen om så krävs. ê 975/98 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. ê 975/98
(anpassad) Artikel 1 Serien mynt i euro Ö ska omfatta Õ åtta valörer från 1
cent till 2 euro med de tekniska specifikationer som anges i bilaga I. ê 566/2012 artikel
1 (anpassad) Artikel 2 I denna förordning avses med: 1. mynt i omlopp: euromynt
avsedda att sättas i omlopp, Ö med de valörer och tekniska specifikationer som avses Õ i artikel 1. 2. ordinarie mynt: mynt i omlopp
med undantag för minnesmynt. 3. minnesmynt: mynt i omlopp
avsedda att uppmärksamma ett specifikt ämne enligt vad som anges i artikel 9. Artikel 3 Mynt i omlopp ska ha en gemensam europeisk
sida och en särskiljande nationell sida. Artikel 4 1. Inga uppgifter om myntets valör, eller
delar därav, ska upprepas på Ö den nationella sidan av mynt i omlopp Õ. Inte heller namnet
på den gemensamma valutan eller dess underenhet ska anges, såvida inte en sådan
angivelse är motiverad därför att medlemsstaten i fråga använder ett avvikande
alfabet. 2. Genom undantag från punkt 1 får valören
anges på randpräglingen på 2-euromynten, under förutsättning att endast siffran
”2” eller termen ”euro” med användning av det relevanta alfabetet eller båda
dessa används. Artikel 5 På den nationella sidan på alla valörer av
mynt i omlopp ska det genom namn eller en förkortning anges vilken den
utgivande medlemsstaten är. Artikel 6 1. På den nationella sidan av mynt i omlopp
ska det nationella motivet helt och hållet vara omgivet av en cirkel bestående
av tolv stjärnor, och även årtalet och den utgivande medlemsstatens namn ska
återfinnas på den myntsidan. Detta ska inte utgöra något hinder för att delar
av motivet sträcker sig in på cirkeln av stjärnor, förutsatt att alla
stjärnorna är klart och fullt synliga. De tolv stjärnorna ska återges som på
unionsflaggan. 2. Utformningar av den nationella sidan av
mynt i omlopp ska väljas med beaktande av att euromynten cirkulerar i alla
medlemsstater som har euron som valuta. Artikel 7 1. Ändringar av de utformningar som används
för de nationella sidorna av ordinarie mynt får göras endast en gång vart
femtonde år, utan att det påverkar nödvändiga ändringar för att förhindra
förfalskning av valutan. 2. Utan att det påverkar tillämpningen av
punkt 1 får ändringar av de utformningar som används för de nationella sidorna
av ordinarie mynt göras när den statschef som avbildas på ett mynt byts ut. Ett
tillfälligt vakant statschefsämbete eller en provisoriskt tillsatt statschef
ska dock inte ge någon ytterligare rätt till en sådan ändring. Artikel 8 Utgivande medlemsstater ska senast den 20 juni
2062 uppdatera sina nationella sidor på ordinarie mynt i syfte att fullt ut
efterleva denna förordning. Artikel 9 1. Minnesmynt ska ha ett annorlunda motiv på
den nationella sidan än det som finns på de ordinarie mynten och ska endast
uppmärksamma ämnen av stor nationell eller europeisk betydelse. Minnesmynt som
gemensamt ges ut av alla medlemsstater som har euron som valuta ska endast
uppmärksamma ämnen av allra största europeisk betydelse och deras utformning
får inte påverka tillämpningen av eventuella konstitutionella bestämmelser i dessa
medlemsstater. 2. Randpräglingen på minnesmynt ska vara
densamma som på ordinarie mynt. 3. Minnesmynt ska endast ha ett nominellt
värde uppgående till 2 euro. Artikel 10 1. Medlemsstaterna ska informera varandra om
utkast till utformningar av nya nationella sidor av mynt i omlopp, inklusive
randprägling, och, när det gäller minnesmynt, den beräknade utgivningsvolymen
innan dessa utformningar formellt godkänns. 2. Rådet ska ges befogenhet att genom beslut
med kvalificerad majoritet godkänna de nya eller ändrade utformningarna av de
nationella sidorna av mynt i omlopp, i enlighet med det förfarande som anges i
punkterna 3–7. Vid fattande av de beslut som avses i denna
artikel ska medlemsstater som inte har euron som valuta inte ha rösträtt. 3. För de syften som avses i punkt 1 ska den
utgivande medlemsstaten till rådet, kommissionen och övriga medlemsstater som
har euron som valuta inkomma med utkast till utformningar av mynt i omlopp i
princip minst tre månader före den planerade utgivningsdagen. 4. Inom sju dagar från den inlämning som avses
i punkt 3 har varje medlemsstat som har euron som valuta rätt att, genom ett
motiverat yttrande riktat till rådet och kommissionen, motsätta sig det utkast
till utformning som föreslagits av den utgivande medlemsstaten om det är
troligt att den föreslagna utformningen skulle väcka negativa reaktioner bland
dess medborgare. 5. Kommissionen ska, om den anser att utkastet
till utformning inte respekterar de tekniska kraven i denna förordning, inom
sju dagar efter den inlämning som avses i punkt 3, lämna in en negativ
bedömning till rådet. 6. Om inte något motiverat yttrande eller
någon negativ bedömning inkommit till rådet inom den tidsfrist som avses i punkterna 4 och 5, ska det anses som att beslutet
om godkännande av utformningen antas av rådet dagen efter det att den tidsfrist
som avses i punkt 5 löper ut. 7. I alla övriga fall ska rådet utan dröjsmål
fatta beslut om godkännande av utkastet till utformning, såvida inte den
utgivande medlemsstaten inom sju dagar efter inlämningen av ett motiverat yttrande
eller en negativ bedömning drar tillbaka sitt utkast och meddelar rådet om sin
avsikt att lämna in ett nytt utkast till utformning. 8. Kommissionen ska offentliggöra alla
relevanta uppgifter om nya utformningar av nationella mynt i omlopp i Europeiska
unionens officiella tidning. Artikel 11 Artiklarna 4, 5, 6 samt artikel 9.2 a) ska inte gälla för mynt i omlopp som
givits ut eller tillverkats före den 19 juni 2012, b) ska, under en övergångsperiod som
löper ut den 20 juni 2062 inte gälla för utformningar som redan rättsligen
användes på mynt i omlopp den 19 juni 2012. Mynt i omlopp som har getts ut eller
tillverkats under övergångsperioden får förbli lagliga betalningsmedel utan
någon tidsbegränsning. ê Artikel 12 Förordning (EG) nr 975/98 ska upphöra att
gälla. Hänvisningar till den upphävda förordningen
ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt
jämförelsetabellen i bilaga III. ê 975/98
(anpassad) Artikel 13 Denna förordning träder i kraft Ö den tjugonde
dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
tidning Õ. Denna
förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna
i enlighet med fördragen. Utfärdad i Bryssel den På
rådets vägnar Ordförande ê 975/98
(anpassad) è1 423/1999
artikel 1.1.a è2 423/1999 artikel 1.1.b è3 423/1999 artikel 1.1.c è4 423/1999
artikel 1.2 ð ny BILAGA I Ö Tekniska
specifikationer enligt artikel 1 Õ Valör (euro) || Diameter i mm || Tjocklek i mm(1) || Vikt i gram || Form || Färg || Materialsammansättning || Kant 2 || 25,75 || 1,95ð 2,20 ï || 8,5 || rund || yttre del: vit || koppar-nickel (Cu75Ni25) || kantgravyr fin räffling inre del: gul || tre lager nickel-mässing/ nickel/nickel-mässing CuZn20Ni5/Ni12/ CuZn20Ni5 1 || 23,25 || 2,125ð 2,33 ï || 7,5 || rund || yttre del: gul || nickel-mässing (CuZn20Ni) || intervall-räffling inre del: vit || tre lager Cu75Ni25/Ni7/ Cu75Ni25 0,50 || 24,25 || è1 1,88çð 2,38 ï || è2 7,8 ç || rund || gul || ”Nordic Gold” Cu89Al5Zn5Sn1 || è3 mjuk räffling ç 0,20 || 22,25 || 1,63ð 2,14 ï || 5,7 || ”Spanish flower” || gul || ”Nordic Gold” Cu89Al5Zn5Sn1 || plan 0,10 || 19,75 || 1,51ð 1,93 ï || 4,1 || rund || gul || ”Nordic Gold” Cu89Al5Zn5Sn1 || è4 mjuk räffling ç 0,05 || 21,25 || 1,36ð 1,67 ï || 3,9 || rund || röd || koppar-pläterat stål || slät 0,02 || 18,75 || 1,36ð 1,67 ï || 3 || rund || röd || koppar-pläterat stål || slät med ett spår 0,01 || 16,25 || 1,36ð 1,67 ï || 2,3 || rund || röd || koppar-pläterat stål || slät (1) De värden som anges för tjockleken utgör riktmärken. ___________ é BILAGA II Upphävd förordning och en förteckning
över dess senare ändringar Rådets förordning (EG) nr 975/98 || (EGT L 139, 11.5.1998, s. 6) || || Rådets förordning (EG) nr 423/1999 || (EGT L 52, 27.2.1999, s. 2) || Rådets förordning (EU) nr 566/2012 || (EUT L 169, 29.6.2012, s. 8) ___________ BILAGA III Jämförelsetabell Förordning (EG) nr 975/98 || Denna förordning Artikel 1 inledningen || Artikel 1 Artikel 1a || Artikel 2 Artikel 1b || Artikel 3 Artikel 1c || Artikel 4 Artikel 1d || Artikel 5 Artikel 1e || Artikel 6 Artikel 1f || Artikel 7 Artikel 1g || Artikel 8 Artikel 1h || Artikel 9 Artikel 1i || Artikel 10 Artikel 1j inledningen, punkt a och första meningen i punkt b || Artikel 11 första stycket Artikel 1j punkt b andra meningen || Artikel 11 andra stycket - || Artikel 12 Artikel 2 || Artikel 13 Artikel 1 tabell || Bilaga I - || Bilaga II - || Bilaga III ___________ [1] KOM(87) 868 PV. [2] Genomförd i enlighet med kommissionens meddelande till
Europaparlamentet och rådet - Kodifiering av gemenskapens regelverk,
KOM(2001) 645 slutlig. [3] KOM(2010) 691 slutlig. [4] Se bilaga II till detta förslag. [5] Europeiska centralbankens yttrande av den 4 mars 2011 om
ett förslag till rådets förordning om valörer och tekniska specifikationer för
mynt i euro som ska sättas i omlopp (kodifiering) (EUT C 114, 12.4.2011, s. 1). [6] ”Om det under lagstiftningsförfarandet visar sig
nödvändigt att företa innehållsmässiga ändringar och inte endast en enkel
kodifiering, ankommer det på kommissionen att i förekommande fall lägga fram
det eller de förslag som är nödvändiga.” [7] EGT C 102, 4.4.1996, s. 2. [8] ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen noterar
att kommissionen, om det skulle visa sig nödvändigt att företa innehållsmässiga
ändringar och inte endast en enkel kodifiering, i varje enskilt fall kan välja
att omarbeta hela förslaget eller att med bibehållande av förslaget till
kodifiering lägga fram ett separat förslag till ändring som, när det antagits,
införs i förslaget till kodifiering.” [9] EUT C […], […], s. […]. [10] EUT C […], […], s. […]. [11] EGT L 139, 11.5.1998, s. 6. [12] Se bilaga II. [13] EGT L 188, 22.7.1994, s. 1.