This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0609
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on a European Union Programme for Social Change and Innovation
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation
/* KOM/2011/0609 slutlig - 2011/0270 (COD) */
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation /* KOM/2011/0609 slutlig - 2011/0270 (COD) */
{SEC(2011)1130
final} {SEC(2011)1131
final} Motivering 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET ·
Allmän bakgrund Samhällena i Europa står inför många
utmaningar, bland annat den ökade globala konkurrensen, den snabba tekniska
utvecklingen, den demografiska utvecklingen och klimatförändringen. Den senaste
tidens ekonomiska och finansiella kris, vars följder drabbat alla medlemsstater
och regioner i Europeiska unionen, har skärpt läget ytterligare. När det gäller sysselsättning och socialpolitik står
unionen inför komplexa problem som –
hög arbetslöshet, särskilt bland lågutbildade,
ungdomar, äldre arbetstagare, invandrare och personer med funktionsnedsättning, –
en alltmer fragmenterad arbetsmarknad där de allt
flexiblare arbetsmönstren och andra utmaningar påverkar anställningstrygghet
och arbetsvillkor, –
krympande arbetskraft och ett ökat tryck på de
sociala trygghetssystemen till följd av demografiska förändringar, –
svårigheter att förena arbetsliv och familjeansvar och
att få en hållbar balans mellan arbete och fritid, vilket hindrar den
personliga utvecklingen och familjebildningen, –
oacceptabelt många människor som lever under
fattigdomsgränsen och är socialt utestängda. Krisen
visade också att det finns nära kopplingar och spridningseffekter mellan de 27 EU-ländernas
ekonomier, särskilt i euroområdet, och att reformer eller bristen på reformer i
ett land påverkar de ekonomiska resultaten i övriga länder. Därför är
samordnade åtgärder på unionsnivå mer effektiva för att klara utmaningarna än
enskilda insatser från enskilda medlemsstater. För att reformer ska vara
kostnadseffektiva måste de dessutom så långt som möjligt bygga på fakta. Genom
att beslutsfattare och andra aktörer engagerar sig i en kollektiv
inlärningsprocess och utvecklar och prövar nya strategier bör Europa 2020-strategin
bli mer accepterad och väcka ett större ansvar och ett mer helhjärtat
engagemang. Social innovation, framför allt nyskapande sociala projekt, kan
vara ett kraftfullt verktyg vid utveckling av de reformer och politiska
justeringar som behövs för att genomföra Europa 2020. Utveckling
och spridning av en strategi för social innovation i större skala i unionen
hämmas dock av flera faktorer, bland annat –
otillräcklig kunskap om behoven och kapaciteten hos
organisationer inom det civila samhället, sociala företag, sociala
entreprenörer och organisationer inom den offentliga sektorn, –
splittrade insatser och resurser, brist på öppenhet
och synlighet, begränsat ekonomiskt stöd och otillräckliga tekniska färdigheter
av det slag som kan hjälpa organisationer att utveckla och genomföra sociala
innovationer, –
lågt engagemang från medborgare och företag, –
otillräcklig spridning och begränsad omsättning av god
praxis i större skala, –
bristfälliga metoder för utvärdering av
konsekvenserna av åtgärder och politik. Socioekonomiska
problem är främst en angelägenhet för medlemsstaterna och regionerna, och besluten
ska fattas närmast medborgarna. Däremot har unionen en viktig roll när det
gäller att föra upp behovet av särskilda reformer på dagordningen, kartlägga
hinder för förändring och sätt att komma förbi dem, se till att befintliga
regler på unionsnivå följs, främja utbyte av god praxis och ömsesidigt lärande
och stödja social innovation och sameuropeiska strategier. ·
Motivering till förslaget Det europeiska programmet för social
förändring och social innovation bygger på tre befintliga instrument: –
Progressprogrammet, som inrättades genom beslut nr 1672/2006/EG. –
Eures. –
Det europeiska instrumentet Progress för
mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet, som inrättades genom
beslut nr 283/2010/EU. Programmet Progress Inom gränserna för
Europeiska unionens behörighet syftar dess sysselsättnings- och socialpolitik i
första hand till att garantera gemensamma åtgärder och effektiv politisk
samordning mellan medlemsstaterna. Ramarna för detta ges i fördraget
(EU-fördraget), där två huvudtyper av åtgärder beskrivs, nämligen samordning
(antagande av åtgärder som är avsedda att främja samarbete mellan
medlemsstater) och lagstiftning (antagande av minimikrav genom direktiv). Tidigare
erfarenheter av att främja samarbete mellan medlemsstaterna inom
sysselsättnings- och socialpolitik pekar på ett antal faktorer som har
betydelse för hur effektiva de samordnade politiska åtgärderna blir. Bland annat
krävs en enhetlig begreppsbildning kring centrala faktorer och deras inbördes
förhållande (t.ex. att förklara fattigdom bland förvärvsarbetande eller att
lösa problemet med bristande jämlikhet när det gäller hälsa), gemensam
terminologi och gemensamma mått som möjliggör övervakning och riktmärkning,
jämförbara data och konvergens eller synergier mellan många olika aktörers mål,
värderingar och intressen. Sedan starten har
Progressprogrammet bidragit till effektiva politiska åtgärder. På grund av den
förstärkta politiska ram som den nya Europa 2020-strategin ger finns det ännu
större behov av en evidensbaserad politisk beslutsprocess, så att unionens
politik och lagstiftning svarar mot de socioekonomiska utmaningarna.
Efterföljaren till Progressprogrammet kommer att göra det lättare för
kommissionen att genomföra sina uppgifter: –
Informationssökning och insamling av
beslutsunderlag för relevant politisk utveckling. –
Övervakning och rapportering av medlemsstaternas
framsteg i förhållande till unionens gemensamma prioriteringar och mål. –
Säkerställande av en effektiv och enhetlig
tillämpning av unionens lagstiftning. –
Modernisering av unionens lagstiftning om
arbetsvillkor i linje med principerna för smart lagstiftning. Eures Fri rörlighet för
arbetstagare, en av de fyra friheterna enligt fördraget, bidrar till ekonomisk
utveckling och social sammanhållning i unionen. Det finns dock ett antal hinder
för den geografiska rörligheten i unionen, från rättsliga och administrativa
hinder, boendekostnader, pensionsöverföring och språkliga hinder till bristande
öppenhet när det gäller information om lediga platser och stöd till åtgärder
för att matcha arbetssökande och erbjudanden om arbete. Syftet med Eures är att
göra arbetsmarknaden öppnare genom att göra lediga platser tillgängliga via
Eures portal för rörlighet i arbetslivet samt att ge stöd för information,
rådgivning och vägledning på nationell och gränsöverskridande nivå. Samtidigt har de
offentliga arbetsförmedlingarna fått en ny roll på grund av den senaste
ekonomiska krisen och behovet av fler specialanpassade tjänster. De offentliga
arbetsförmedlingarna bör erbjuda livslångt lärande och ett brett urval av
tjänster (t.ex. kompetensbedömning, utbildning, yrkesvägledning, jobbmatchning och
klientrådgivning) samt tillgodose behoven hos dem som befinner sig längst från
arbetsmarknaden. Dessutom bör Eures främja nya samarbetsmetoder med privata
arbetsförmedlingar. Europeiska instrumentet
Progress för mikrokrediter En väg till arbete
för arbetslösa är att bli egenföretagare. Om Europa 2020-målen ska kunna uppnås
är det viktigt att skapa arbetstillfällen genom att nya företag skapas och
konsolideras: ett betydande antal nya arbetstillfällen i unionen skapas i
nystartade företag, varav nästan 85 procent i mikroföretag, trots att
unionen är långt ifrån att utnyttja sin fulla potential. Ett av de största
hindren för nyföretagande är bristande tillgång till finansiering, särskilt
mikrokrediter. Situationen har dessutom försämrats genom den ekonomiska krisen.
Mikrofinansieringssektorn i Europa är ännu inte mogen. För att kunna växa
skulle unionens mikrofinansinstitut behöva bygga upp och förvalta lämpliga
finansieringsmodeller. Därför finns det ett uppenbart behov av att stärka
institutionell kapacitetsuppbyggnad (särskilt för mikrofinansinstitut utanför
banksektorn) för att täcka startkostnader och finansiering av utlåning till
högriskmålgrupper. Europeiska
unionens program för social förändring och social innovation syftar till att
öka konsekvensen i EU:s åtgärder inom sysselsättning och socialpolitik genom
att samla och bygga vidare på genomförandet av programmen Progress, Eures och instrumentet
för mikrokrediter inom Progress. Programmet ger också en möjlighet att förenkla
genomförandet genom gemensamma bestämmelser om bland annat allmänna mål, typer av
åtgärder och rationalisering av rapporteringen och utvärderingen. Samtidigt innehåller
programmet ett begränsat antal specifika bestämmelser för de tre programdelarna
(Progress, Eures samt Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap) för att
beakta de rättsliga kraven (däribland kommittébestämmelser som bara gäller
programdelen Progress, bestämmelser om geografisk räckvidd och specifika krav
på rapportering och utvärdering för programdelen Mikrofinansiering och socialt
entreprenörskap). ·
Syftet med förslaget Programmet har
följande allmänna mål:
a) Stärka egenansvaret för unionens mål inom
sysselsättning, sociala villkor och arbetsvillkor, både bland de viktigaste
beslutsfattarna på unionsnivå och nationell nivå och bland andra berörda
parter, för att få till stånd konkreta och samordnade åtgärder både på
unionsnivå och på medlemsstatsnivå. b) Stödja utveckling av tillräckliga,
tillgängliga och effektiva sociala trygghetssystemen och arbetsmarknader och
underlätta politiska reformer genom att främja goda styrelseformer, ömsesidigt
lärande och social innovation. c) Modernisera unionslagstiftningen i linje
med principen om smart lagstiftning och se till att unionslagstiftningen om
arbetsvillkor tillämpas på ett effektivt sätt. d) Främja arbetstagarnas geografiska
rörlighet och göra det lättare att hitta arbete genom att se till att unionens
arbetsmarknader utvecklas så de blir öppna och tillgängliga för alla. e) Främja sysselsättning och social
inkludering genom att öka tillgången och tillgängligheten till
mikrofinansiering för utsatta grupper och mikroföretag och genom öka de sociala
företagens tillgång till finansiering. De delar i programmet Progress
som gäller jämställdhet och icke-diskriminering kommer att införlivas med nya
instrument inom området rättvisa. Europeiska unionens program för social förändring och social innovation främjar
ändå jämställdhet och icke-diskriminering i samband med arbetet med att nå
programmålen. 2. RESULTATET AV SAMRÅDET MED BERÖRDA
PARTER OCH KONSEKVENSANALYS ·
Samråd med berörda parter Som en del av översynen av
det nuvarande Progressprogrammet anordnade kommissionen ett samråd i två steg: 1.
En arbetsgrupp bestående av företrädare för
programmets viktigaste aktörer inrättades med uppgiften att ge kommissionen
rekommendationer för det framtida instrumentets utformning, mål, genomförande
och finansiering. 2.
Ett offentligt samråd på Internet om ett instrument
som kunde fungera som efterföljare till Progressprogrammet genomfördes mellan
den 4 april och den 27 maj 2011. Under 2011 höll Eures
arbetsgrupp och cheferna för de offentliga arbetsförmedlingarna särskilda
diskussioner om framtiden för Eures. När det gäller
mikrokrediter samlade kommissionen in synpunkter från nätverket EMN (European
Microfinance Network), som företräder unionens sektor för
mikrofinansiering, förvaltningsmyndigheterna för Europeiska socialfonden och
Europeiska investeringsfonden (som genomför instrumentet för mikrokrediter inom
Progress på kommissionens vägnar) och Europeiska investeringsbanken. Dessutom
har hänsyn tagits till resultaten från två seminarier som anordnades av
kommissionens avdelningar om stöd till mikrofinansiering och socialt
entreprenörskap. ·
Konsekvensanalys En sammansatt
konsekvensanalys har gjorts av de finansieringsinstrument som generaldirektoratet
för sysselsättning, socialpolitik och inkludering ansvarar för, bland annat
Europeiska socialfonden, Europeiska fonden för justering för
globaliseringseffekter, Progress, Eures och instrumentet för mikrokrediter inom
Progress[1].
Konsekvensanalysen behandlade tre alternativ: –
Alternativ 1: Ingen policyförändring: enligt detta alternativ skulle Progressprogrammet, Eures och
Progressinstrumentet för mikrokrediter finnas kvar som skilda instrument som
verkar parallellt med Europeiska socialfonden. –
Alternativ 2: Ett nytt integrerat program för
social förändring och social innovation: det nya
programmet utgörs av tre separata men komplementära delar: Progress, Eures samt
Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap. –
Alternativ 3: Ett enda instrument för
sysselsättning och sociala frågor: ett sådant
instrument skulle ha en delad förvaltningsdel (Europeiska socialfonden) och en
del för direktförvaltning. Slutsatsen av
konsekvensanalysen var att alternativ 2 är att föredra eftersom det skulle
leda till de flesta fördelarna i form av effektivitetsvinster, kritisk massa,
samstämmighet och effektivitet, samtidigt som politiska och institutionella
risker kan undvikas. 3. RÄTTSLIGA ASPEKTER ·
Rättslig grund Förslaget grundar sig på artikel 46 d,
artikel 149, artikel 153.2 a och artikel 175 tredje stycket
i fördraget. ·
Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna Eftersom målen för det föreslagna programmet
för social förändring och social innovation inte kan nås i tillräcklig
utsträckning av medlemsstaterna får unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen
i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med
proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad
som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. 4. BUDGETKONSEKVENSER De finansiella anslagen för genomförandet av
programmet under perioden 1 januari 2014–31 december 2020 ska uppgå till
958,19 miljoner euro (i nuvarande priser). 2011/0270 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska unionens program för social
förändring och social innovation EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel 46 d, artikel 149, artikel 153.2 a
och artikel 175 tredje stycket, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, efter översändande av utkastet till
lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och
sociala kommitténs yttrande[2],
med beaktande av Regionkommitténs yttrande[3], i enlighet med det ordinarie
lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1)
I linje med kommissionens meddelande En budget
för Europa 2020[4],
som rekommenderar att unionens finansieringsinstrument ska rationaliseras och
förenklas och att deras fokus på mervärde för unionen, effekter och resultat
ska stärkas, inrättas genom denna förordning Europeiska unionens program för
social förändring och social innovation (nedan kallat programmet) för
att fortsätta och utveckla den verksamhet som bedrivs på grundval av Europaparlamentets
och rådets beslut nr 1672/2006/EG av den 24 oktober 2006 om
inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet –
Progress[5],
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011
av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen[6], kommissionens beslut 2003/8/EG
av den 23 december 2002 om tillämpning av rådets förordning (EEG)
nr 1612/68 med avseende på förmedling av lediga platser och
platsansökningar[7]
och Europaparlamentets och rådets beslut nr 283/2010/EU av den 25 mars
2010 om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för
sysselsättning och social delaktighet[8]
(nedan kallat instrumentet). (2)
Den 17 juni 2010 godkände Europeiska rådet kommissionens
förslag till Europa 2020-strategin som handlar om sysselsättning och smart
och hållbar tillväxt för alla. Strategin omfattar fem överordnade mål
(inklusive tre om sysselsättning, kampen mot fattigdom och social utestängning respektive
utbildning) och sju flaggskeppsinitiativ och utgör därmed en sammanhängande
politisk ram för det kommande årtiondet. Europeiska rådet förespråkade full
mobilisering av passande EU-instrument och EU-politik för att bidra till att de
gemensamma målen uppnås och uppmanade medlemsstaterna att utöka de samordnade
åtgärderna. (3)
I enlighet med artikel 148.4 i fördraget om
Europeiska unionens funktionssätt antog rådet riktlinjer för medlemsstaternas
sysselsättningspolitik den 21 oktober 2010. Dessa utgör tillsammans med de
allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken i medlemsstaterna och unionen
som antogs i enlighet med artikel 121 i fördraget de integrerade
riktlinjerna för Europa 2020. Programmet bör bidra till tillämpningen av
de integrerade riktlinjerna för Europa 2020, särskilt riktlinjerna 7, 8
och 10, och stödja genomförandet av flaggskeppsinitiativen, med särskilt fokus
på Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning, En agenda
för ny kompetens och arbetstillfällen och Unga på väg. (4)
Såväl den europeiska plattformen mot fattigdom och
social utestängning och EU:s flaggskeppsinitiativ för innovation framhåller
social innovation som ett kraftfullt verktyg för att hantera dels de samhälleliga
utmaningar som följer av en åldrande befolkning, fattigdom, arbetslöshet, nya
arbetsmönster och livsstilar, dels medborgarnas förväntningar när det gäller
social rättvisa, utbildning och hälso- och sjukvård. Programmet bör stödja
åtgärder för att stimulera social innovation på de politikområden som ingår i
dess tillämpningsområde och inom alla sektorer: den offentliga, den privata och
den tredje sektorn, samtidigt som hänsyn tas till de regionala och lokala
myndigheternas roll. I synnerhet bör programmet bidra till att identifiera,
bedöma och främja nyskapande lösningar och praxis genom sociala projekt, så att
man bättre kan stödja medlemsstaterna i samband med deras reformer av
arbetsmarknaderna och socialpolitiken. Programmet bör också fungera som en
katalysator för gränsöverskridande partnerskap och nätverk mellan aktörer inom
den offentliga, den privata och den tredje sektorn. Dessutom bör programmet
uppmuntra aktörerna att delta i utformning och genomförande av nya strategier
för att ta itu med akuta sociala behov och utmaningar. (5)
I linje med Europa 2020-strategin bör programmet ha
en sammanhängande strategi för att främja sysselsättning och bekämpa fattigdom
och social utestängning. Genomförandet bör rationaliseras och förenklas,
särskilt genom en uppsättning gemensamma regler om bland annat allmänna mål,
typer av åtgärder samt rutiner för övervakning och utvärdering. Programmet bör också
inriktas på stora projekt med ett tydligt mervärde för EU, så att man kan uppnå
en kritisk massa och minska den administrativa bördan på både stödmottagarna
och kommissionen. Dessutom bör man i högre grad använda förenklade
kostnadsalternativ (enhetsbelopp och finansiering med schablonsatser), särskilt
vid genomförandet av rörlighetsprogram. Programmet bör vara en gemensam plattform
för de instanser som tillhandahåller mikrokrediter, och kan finansiera mikrokrediter,
kapacitetsuppbyggnad och tekniskt stöd. Slutligen bör programmet ge
budgetflexibilitet genom inrättandet av en reserv som kan fördelas årligen efter
de politiska prioriteringarna. (6)
Unionen bör skaffa sig ett tillförlitligt
analytiskt underlag för utformning av sysselsättnings- och socialpolitiken. En
sådan evidensbas kan tillföra mervärde till nationella insatser genom att den dels
ger en unionsdimension, dels möjliggör jämförelser vid datainsamling och
utveckling av statistiska verktyg och metoder och av gemensamma indikatorer.
Målet är att skapa en heltäckande bild av situationen när det gäller
sysselsättning, social trygghet och arbetsvillkor i hela unionen och skapa
förutsättningar för en högkvalitativ utvärdering av politikens och programmens
effektivitet och ändamålsenlighet. (7)
Unionen har unika förutsättningar att erbjuda en övergripande
plattform för utbyte om politiska riktlinjer i unionen och ömsesidigt utbyte av
information och erfarenheter mellan medlemsstaterna inom sysselsättningspolitik
och socialpolitik. Kunskaper om politik som tillämpas i andra länder och
politikens resultat ger beslutsfattare fler alternativ, stimulerar till
utveckling av ny politik och uppmuntrar till nationella reformer. (8)
En central del av unionens socialpolitik är att se
till att det finns miniminormer och att arbetsvillkoren i unionen stadigt
förbättras. I linje med principerna för smart lagstiftning har unionen en
viktig roll, såväl när det gäller att se till att lagstiftningen anpassas till
nya arbetsmönster och nya och framväxande risker för säkerhet och hälsa som när
det gäller finansiering av åtgärder för att förbättra efterlevnaden av unionens
bestämmelser om skydd av arbetstagarnas rättigheter. (9)
Det civila samhällets organisationer på olika
nivåer kan spela en viktig roll för att programmets mål ska uppnås, genom att
de deltar i beslutsprocessen och bidrar till sociala innovationer. (10)
Unionen strävar efter att
stärka globaliseringens sociala dimension genom att främja goda arbetsvillkor
och arbetsnormer på internationell nivå, antingen direkt mot tredjeländer eller
indirekt genom samarbete med internationella organisationer. Följaktligen behöver lämpliga kontakter utvecklas med tredjeländer som
inte deltar i programmet, för att bidra till att uppnå programmålen och
samtidigt ta hänsyn till eventuella avtal mellan sådana länder och unionen som
kan vara relevanta. Därför kan företrädare för dessa tredjeländer behöva delta
i evenemang av ömsesidigt intresse (t.ex. konferenser, workshops och
seminarier) som äger rum i de länder som deltar i programmet. Dessutom bör
samarbete utvecklas med de berörda internationella organisationerna, särskilt
Internationella arbetsorganisationen (ILO), Europarådet och Organisationen för
ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för att programmet ska genomföras
med hänsyn till dessa organisationers uppgifter. (11)
I enlighet med artiklarna 45 och 46 i
fördraget fastställs i förordning (EU) nr 492/2011 bestämmelser som syftar
till fri rörlighet för arbetstagare genom ett nära samarbete mellan
medlemsstaterna och kommissionen. Eures bör främja bättre fungerande
arbetsmarknader genom att underlätta arbetstagares gränsöverskridande
geografiska rörlighet, öka insynen på arbetsmarknaden och förmedlingen av
lediga platser och platsansökningar samt stödja verksamhet inom rekrytering,
rådgivning och vägledning på nationell och gränsöverskridande nivå och
därigenom bidra till målen i Europa 2020-strategin. (12)
Eures tillämpningsområde bör utvidgas till att
omfatta utveckling och stöd av riktade program för rörlighet på unionsnivå med
sikte på att tillsätta lediga platser på områden där brister på arbetsmarknaden
har konstaterats. I enlighet med artikel 47 i fördraget bör programmet
underlätta rörligheten bland unga arbetstagare. (13)
Enlig Europa 2020-strategin, särskilt riktlinje 7,
är egenföretagande och entreprenörskap avgörande i strävan att skapa en smart
och hållbar tillväxt för alla[9].
(14)
Svårighet att få tillgång till krediter är ett av
de största hindren för nyföretagande, särskilt bland dem som befinner sig
längst bort från arbetsmarknaden. Unionen och medlemsstaterna måste göra större
ansträngningar för att öka tillgången till mikrofinansiering och tillgodose
efterfrågan från dem som behöver finansieringen mest, särskilt arbetslösa och
utsatta människor som vill starta eller vidareutveckla ett mikroföretag, även
som egenföretagare, men som har svårt att få finansiering. Som ett första steg
inrättade Europaparlamentet och rådet 2010 instrumentet för mikrokrediter. (15)
Om mikrokrediter ska bli mer tillgängliga på
unionens unga mikrofinansmarknad måste den institutionella kapaciteten hos de
instanser som tillhandahåller mikrokrediter ökas, särskilt hos
mikrofinansinstitut utanför banksektorn, i enlighet med kommissionens
meddelande Ett europeiskt initiativ för mikrokrediter för att främja
tillväxt och sysselsättning[10].
(16)
Sociala företag är en hörnsten i EU:s pluralistiska
sociala marknadsekonomi. De kan fungera som drivkraft för sociala förändringar
genom att erbjuda innovativa lösningar och kan därför ge ett värdefullt bidrag
till Europa 2020-strategins mål. Programmet bör förbättra de sociala företagens
tillgång till finansiering och därigenom bidra till kommissionens initiativ för
socialt företagande[11].
(17)
För att utnyttja den erfarenhet som finns inom
internationella finansinstitut, särskilt Europeiska investeringsbanksgruppen,
bör åtgärder som rör mikrofinansiering och socialt entreprenörskap genomföras
indirekt av kommissionen genom att budgetgenomförande åtgärder delegeras till
finansinstituten i enlighet med budgetförordningen. Genom att använda unionens
resurser kan hävstångseffekten från internationella finansinstitut och andra
investerare utnyttjas mer effektivt. Dessutom samordnas strategierna bättre,
vilket förbättrar tillgången till finansiering för mikroföretag, även
egenföretagare, och sociala företag. Unionens bidrag stödjer därmed det
framväxande sociala entreprenörskapet och mikrofinansieringsmarknadens utveckling
i unionen och uppmuntrar gränsöverskridande verksamhet. (18)
Enligt artiklarna 8 och 10 i fördraget bör
programmet stödja integreringen av målen jämställdhet och icke-diskriminering i
all sin verksamhet. Programmet bör därför övervakas och utvärderas regelbundet
för att det ska gå att bedöma hur jämställdhets- och diskrimineringsfrågor beaktas
inom programmets verksamheter. (19)
Enligt artikel 9 i fördraget bör programmet se
till att de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning,
garantier för ett fullgott socialt skydd och kampen mot social utestängning har
beaktats vid utformning och genomförande av unionens politik och verksamhet. (20)
För att skapa effektivitetsvinster i fråga om den
information som ges till allmänheten och förstärkta synergieffekter mellan de
olika informationsinsatser som görs på kommissionens initiativ ska de medel som
anslås för information och kommunikation inom ramen för denna förordning också
bidra till att förmedla information om Europeiska unionens politiska
prioriteringar, förutsatt att dessa anknyter till de allmänna målen i denna
förordning. (21)
Eftersom målen för denna förordning inte i
tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför med tanke på
deras omfattning och konsekvenser lättare kan uppnås på unionsnivå, kan unionen
vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i
fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i
samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att
uppnå dessa mål. (22)
I denna förordning fastställs för programmets hela
löptid ett totalt belopp som utgör den särskilda referensen för
budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet, enligt punkt 17 i
det interinstitutionella avtalet av den {…} mellan Europaparlamentet, rådet och
kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. (23)
Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom
proportionerliga åtgärder över hela utgiftscykeln, inbegripet att förebygga,
avslöja och utreda oegentligheter, indriva belopp som förlorats, betalats ut på
felaktiga grunder eller använts felaktigt och, i förekommande fall, besluta om påföljder. (24)
Genomförandebefogenheterna bör delegeras till
kommissionen för att säkerställa enhetliga villkor för genomförande av åtgärder
inom ramen för programdelarna Eures och Mikrokrediter och socialt entreprenörskap. (25)
De genomförandebefogenheter avseende åtgärder som
genomförs inom programdelen Progress bör utövas i enlighet med
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari
2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas
kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[12]. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Avdelning I
Gemensamma bestämmelser Artikel 1
Syfte 1.
Genom denna förordning inrättas Europeiska unionens
program för social förändring och social innovation (nedan kallat programmet)
vars syfte är att bidra till genomförandet av Europa 2020-strategin, dess
övergripande mål och integrerade riktlinjer genom att ge ekonomiskt stöd för
Europeiska unionens mål när det gäller att främja en hög sysselsättning,
garantera ett fullgott socialt skydd, bekämpa social utestängning och fattigdom
samt förbättra arbetsvillkoren. 2.
Programmet ska pågå från den 1 januari 2014
till den 31 december 2020. Artikel 2
Definitioner I denna förordning gäller följande
definitioner: a) socialt företag: ett företag
som i första hand strävar efter sociala mål snarare än vinst till ägare och
intressenter. Det är verksamt på marknaden och producerar varor och tjänster på
ett affärsmässigt och innovativt sätt och använder sitt överskott främst för
att uppnå sociala mål. Det sociala företaget drivs på ett ansvarsfullt och
öppet sätt, särskilt genom att involvera anställda, kunder och intressenter som
påverkas av dess affärsverksamhet. b) mikrokredit: ett lån på upp
till 25 000 euro. c) mikroföretag: ett företag som
sysselsätter färre än tio personer, däribland egenföretagare, och vars årliga
omsättning och/eller årliga balansräkning inte överstiger 2 miljoner euro,
i enlighet med kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om
definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag[13]. d) mikrofinansiering: garantier,
motgarantier, mikrokrediter, eget kapital och därmed likställt kapital till
personer och mikroföretag. Artikel 3
Programmets struktur 1.
Programmet ska bestå av följande tre komplementära delar: a) Progress, som dels ska stödja
utveckling, genomförande, övervakning och utvärdering av unionens
sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor, dels ska
främja evidensbaserat beslutsfattande och innovation, i partnerskap med
arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och andra berörda
parter. b) Eures, som ska stödja verksamhet som
utförs av Euresnätverket, dvs. de särskilda förmedlingar som EES-länderna och
Schweiz utser, tillsammans med andra aktörer, för att utveckla utbyte och
spridning av information och andra former av samarbete som underlättar
arbetstagarnas geografiska rörlighet. c) Mikrofinansiering och socialt
entreprenörskap, som ska göra det lättare för entreprenörer, särskilt de som
befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, och företag inom den sociala
ekonomin att få finansiering. 2.
De gemensamma bestämmelser som fastställs i
artiklarna 1–14 ska tillämpas på de tre programdelar som anges i punkt
1 a, b och c, och dessutom ska särskilda bestämmelser tillämpas för de
olika delarna. Artikel 4
Programmets allmänna mål 1.
Programmet ska ha följande allmänna mål: a) Stärka egenansvaret för unionens mål inom
sysselsättning, sociala villkor och arbetsvillkor, både bland de viktigaste
beslutsfattarna på unionsnivå och nationell nivå och bland andra berörda
parter, för att få till stånd konkreta och samordnade åtgärder både på
unionsnivå och medlemsstatsnivå. b) Stödja utveckling av tillräckliga,
tillgängliga och effektiva sociala trygghetssystem och arbetsmarknader och
underlätta politiska reformer genom att främja goda styrelseformer, ömsesidigt
lärande och social innovation. c) Modernisera unionslagstiftningen i linje
med principen om smart lagstiftning och se till att unionslagstiftningen om
arbetsvillkor tillämpas på ett effektivt sätt. d) Främja arbetstagarnas geografiska
rörlighet och göra det lättare att hitta arbete genom att se till att unionens
arbetsmarknader utvecklas så de blir öppna och tillgängliga för alla. e) Främja sysselsättning och social
inkludering genom att öka tillgången och tillgängligheten till
mikrofinansiering för utsatta grupper och mikroföretag och genom att öka de
sociala företagens tillgång till finansiering. 2.
För att uppnå dessa mål ska programmet syfta till
att a) främja jämställdhet mellan kvinnor och
män och bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung,
religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, b) se till att de krav som är förknippade
med främjande av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd
och kampen mot social utestängning har beaktats i utformningen och
genomförandet av unionens politik och verksamhet. Artikel 5
Budget 1.
De finansiella anslagen för genomförandet av
programmet under perioden från den 1 januari 2014 till den 31 december 2020 ska
uppgå till 958,19 miljoner euro[14]. 2.
Följande vägledande procentandel ska tilldelas de
programdelar som anges i artikel 3.1: a) 60 % till programdelen Progress, varav
minst 17 % ska användas för att främja nyskapande sociala projekt som en
metod för prövning och utvärdering av innovativa lösningar med sikte på att omsätta
dem i större skala. b) 15 % till programdelen Eures. c) 20 % till programdelen Mikrofinansiering
och socialt entreprenörskap. Resterande 5 % ska fördelas på delarna på
årsbasis i enlighet med de politiska prioriteringarna. 3.
Kommissionen får utnyttja de anslag som avses i
punkt 1 för att finansiera tekniskt och/eller administrativt stöd,
särskilt när det gäller kontroll, utläggning av översättning, möten med
experter samt informations- och kommunikationsverksamhet till ömsesidig nytta
för kommissionen och stödmottagarna. 4.
Årliga anslag ska godkännas av budgetmyndigheten
inom de gränser som fastställs i den fleråriga budgetramen. Artikel 6
Typer av åtgärder Följande typer av åtgärder kan finansieras
under programmet: 1.
Analysverksamhet: a) Insamling av uppgifter och statistik samt
utveckling av gemensamma metoder, klassificeringar, indikatorer och referensvärden. b) Undersökningar, studier, analyser och
rapporter, bl.a. genom finansiering av nätverk av experter. c) Utvärderingar och konsekvensbedömningar. d) Övervakning och utvärdering av
införlivande och tillämpning av unionslagstiftningen. e) Utarbetande och genomförande av nyskapande
sociala projekt som en metod för prövning och utvärdering av innovativa
lösningar med sikte på att omsätta dem i större skala. f) Spridning av resultaten av denna
analysverksamhet. 2.
Verksamhet för ömsesidigt lärande, medvetandehöjande
och spridning: a) Utbyte och spridning av god praxis,
innovativa tillvägagångssätt och erfarenheter, expertgranskningar, riktmärkning
och ömsesidigt lärande på europeisk nivå. b) Evenemang inom ramen för
ordförandeskapen, konferenser och seminarier. c) Utbildning för personer verksamma inom
det rättsliga eller politiska området samt Eures-rådgivare. d) Utarbetande och publicering av
vägledningar, rapporter och utbildningsmaterial. e) Informations- och
kommunikationsverksamhet. f) Utveckling och underhåll av informationssystem
i syfte att utbyta och sprida information om unionens politik och lagstiftning
samt om arbetsmarknaden. 3.
Stöd till centrala aktörer i samband med följande: a) Driftskostnaderna för de centrala nätverk
på unionsnivå vars verksamhet berör och bidrar till målen för programdelen
Progress. b) Kapacitetsuppbyggnad hos nationella
förvaltningar och särskilda förmedlingar som medlemsstaterna utsett att ansvara
för att främja den geografiska rörligheten, samt kapacitetsuppbyggnad hos instanser
som tillhandahåller mikrokrediter. c) Inrättande av arbetsgrupper med
nationella tjänstemän som övervakar genomförandet av unionslagstiftningen. d) Nätverkande och samarbete mellan
specialiserade organ och nationella, regionala och lokala myndigheter samt
arbetsförmedlingar på europeisk nivå. e) Finansiering av observationscentrum på
europeisk nivå. f) Utbyte av personal mellan nationella
förvaltningar. 4.
Åtgärder för att främja rörlighet för enskilda inom
unionen, särskilt när det gäller utveckling av en flerspråkig digital plattform
för förmedling av lediga platser och platsansökningar, samt riktade program för
rörlighet för att tillsätta lediga platser på arbetsmarknaden på områden där
brister har identifierats och/eller för att hjälpa vissa grupper av
arbetstagare, såsom ungdomar. 5.
Stöd till mikrofinansiering och sociala företag,
särskilt genom de finansieringsinstrument som föreskrivs i del I
avdelning VIII i förordning XXX/2012 om finansiella bestämmelser för
unionens årliga budget (den nya budgetförordningen) och genom bidrag. Artikel 7
Gemensamma åtgärder Åtgärder som är stödberättigande enligt programmet
kan komma att genomföras gemensamt med andra unionsinstrument, förutsatt att
sådana åtgärder uppfyller målen för såväl programmet som för de andra
instrument som berörs. Artikel 8
Samstämmighet och komplementaritet 1.
Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna se
till att verksamhet som utförs inom ramen för programmet överensstämmer med och
kompletterar andra av unionens åtgärder, särskilt inom ramen för Europeiska
socialfonden (ESF) och på områden som social dialog, rättvisa och grundläggande
rättigheter, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor, forskning och
innovation, entreprenörskap, hälsa, utvidgning och externa relationer samt den
allmänna ekonomiska politiken. 2.
Den verksamhet som stöds genom programmet ska vara
förenlig med både unionens lagstiftning och med nationell lagstiftning, även
reglerna för statligt stöd. Artikel 9
Samarbete med kommittéer Kommissionen ska upprätta alla förbindelser
som behövs med kommittéer som behandlar politikområden, instrument och åtgärder
av betydelse för programmet för att se till att de regelbundet och på lämpligt
sätt informeras om framstegen i programmets genomförande. Artikel 10
Information och spridning av resultat 1.
Resultaten av de åtgärder som genomförts inom
programmet ska presenteras och spridas på lämpligt sätt så att deras genomslag,
hållbarhet och mervärde för unionen maximeras. 2.
Informationsinsatserna ska bidra till att sprida informationen
om Europeiska unionens politiska prioriteringar, förutsatt att dessa anknyter
till de allmänna målen i denna förordning. Artikel 11
Finansiella bestämmelser 1.
Kommissionen ska förvalta programmet i enlighet med
förordning XXX/2012 om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (den
nya budgetförordningen, nedan kallad budgetförordningen)[15]. 2.
Enhetsbelopp, skalor av enhetskostnader och
finansiering till en schablonsats får användas för stöd till programdeltagare,
särskilt när det gäller de åtgärder för rörlighet som avses i artikel 6.4. Artikel 12
Skydd av unionens ekonomiska intressen 1.
När åtgärder som finansieras inom ramen för denna
förordning genomförs ska kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att
säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas mot bedrägeri, korruption
och all annan olaglig verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller och, där
oegentligheter uppdagats, återkrävande av belopp som betalats ut på felaktiga
grunder och, i förekommande fall, med effektiva, proportionella och
avskräckande påföljder i enlighet med artikel 325 i fördraget, rådets
förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd
av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[16] och
budgetförordningen. 2.
Kommissionen eller dess företrädare och
revisionsrätten ska på grundval av handlingar och på plats ha rätt att granska
alla bidragsmottagare, uppdragstagare, underleverantörer och tredje parter som
har tagit emot medel från unionen. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning
(Olaf) ska ha rätt att genomföra kontroller och inspektioner på plats hos
ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av sådan finansiering i
enlighet med de förfaranden som anges i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som
kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella
intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[17] för
att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller all annan
olaglig verksamhet i samband med bidragsavtal, beslut om bidrag eller avtal som
gäller finansiering från unionen. 3.
Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1
och 2 ska beslut, överenskommelser och avtal som följer av genomförandet av
denna förordning uttryckligen ange att kommissionen, inklusive Olaf och
revisionsrätten, har rätt att genomföra sådana revisioner, kontroller och
inspektioner på plats. Artikel 13
Övervakning Som underlag för regelbunden övervakning av
programmet och för att göra de eventuella anpassningar som krävs på grund av
prioriteringarna i fråga om politik och finansiering ska kommissionen vartannat
år utarbeta övervakningsrapporter som överlämnas till Europaparlamentet och
rådet. Dessa rapporter ska omfatta programmets resultat och i vilken omfattning
jämställdhets- och diskrimineringsfrågor, inbegripet tillgänglighetsfrågor, har
beaktats i programverksamheten. Artikel 14
Utvärdering 1.
En halvtidsutvärdering av programmet ska göras i
slutet av 2017 för att mäta framstegen i förhållande till de uppsatta målen,
avgöra huruvida resurserna har använts effektivt och bedöma programmets mervärde
för unionen. 2.
Senast två år efter programperiodens slut ska
kommissionen göra en efterhandsutvärdering för att mäta programmets effekter
och mervärde för unionen och lämna en rapport om denna utvärdering till
Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och
Regionkommittén. Avdelning II
Särskilda bestämmelser Kapitel I
Programdelen Progress Artikel 15
Specifika mål Utöver de allmänna mål som anges i artikel 4
ska programdelen Progress ha följande specifika mål: a) Utveckla och sprida resultat av
jämförande analyser av hög kvalitet för att se till att unionens
sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor bygger på
välgrundade fakta och är relevanta för behoven, problemen och förutsättningarna
i de enskilda medlemsstaterna och de övriga deltagande länderna. b) Underlätta effektivt och integrerat
informationsutbyte, ömsesidigt lärande och dialog om unionens sysselsättnings-
och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor på unionsnivå, nationell
och internationell nivå för att hjälpa medlemsstaterna och de övriga deltagande
länderna att utveckla sin politik och genomföra unionslagstiftningen. c) Tillhandahålla ekonomiskt stöd för
beslutsfattare så att de kan testa sociala och arbetsmarknadspolitiska
reformer, bygga upp de viktigaste aktörernas kapacitet att utforma och
genomföra nyskapande sociala projekt och göra relevant kunskap och expertis
tillgänglig. d) Ge unionens och medlemsstaternas
organisationer bidrag för att utveckla, främja och stödja genomförandet av
unionens sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor. Artikel 16
Deltagande 1.
Programdelen Progress ska vara öppen för deltagande
från följande länder: a) Medlemsstaterna. b) Efta- och EES-länderna, i enlighet med
EES-avtalet. c) Kandidatländerna samt potentiella
kandidatländer, i enlighet med de allmänna principerna och allmänna villkoren i
de ramavtal som ingåtts med dessa länder för deras deltagande i unionens program. 2.
Programdelen Progress ska vara öppen för alla
offentliga och/eller privata organ, aktörer och institutioner, särskilt a) nationella, regionala och lokala
myndigheter, b) arbetsförmedlingar, c) specialiserade organ som föreskrivs i
unionsrätten, d) arbetsmarknadens parter, e) icke-statliga organisationer, särskilt
sådana som är organiserade på unionsnivå, f) institut för högre utbildning och
forskningsinstitut, g) experter på utvärdering och
konsekvensanalys, h) nationella statistikmyndigheter, i) medierna. 3.
Kommissionen får samarbeta med internationella
organisationer, särskilt Europarådet, OECD, ILO och Världsbanken. 4.
Kommissionen får samarbeta med tredjeländer som
inte deltar i programmet. Företrädare för dessa tredjeländer får delta i
evenemang av ömsesidigt intresse (t.ex. konferenser, workshops och seminarier)
som äger rum i de länder som deltar i programmet, och kostnaderna för deras
deltagande får täckas av programmet. Artikel 17
Kommissionens genomförandebefogenheter 1.
Åtgärder som avser det följande och som är
nödvändiga för genomförandet av programdelen Progress ska antas i enlighet med
förfarandet i artikel 18.3: a) De fleråriga arbetsplaner som fastställer
prioriteringarna på medellång sikt för politik och finansiering. b) De årliga arbetsplanerna, inbegripet
kriterierna för urval av stödmottagare efter anbudsinfordringar. 2.
Alla andra åtgärder som är nödvändiga för att
genomföra programdelen Progress ska antas i enlighet med det rådgivande
förfarande som avses i artikel 18.2. Artikel 18
Kommitté 1.
Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Kommittén
ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2.
När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4
i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 3.
När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5
i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Artikel 19
Övergångsåtgärder Åtgärder som inleds före den 1 januari
2014 på grundval av beslut nr 1672/2006/EG (programdelarna 1, 2 och 3
enligt artikel 3 i det beslutet) ska fortsätta att omfattas av det
beslutet. När det gäller dessa åtgärder ska den kommitté som avses i artikel 13
i det beslutet ersättas med den kommitté som föreskrivs i artikel 18 i den
här förordningen.
Kapitel II
Programdelen Eures Artikel 20
Specifika mål Utöver de allmänna mål som anges i
artikel 4 ska programdelen Eures ha följande specifika mål: a) Se till att information om lediga
platser, platsansökningar och all tillhörande information är tillgänglig för
potentiella sökande och arbetsgivare, genom utbyte och spridning av sådan
information på transnationell, interregional och gränsöverskridande nivå med
hjälp av standardmetoder för interoperabilitet. b) Utveckla rekryterings- och
arbetsförmedlingstjänster genom att utnyttja förmedlingen av lediga platser och
platsansökningar på europeisk nivå; detta ska omfatta alla faser av arbetsförmedling,
från förberedelser för rekrytering till stöd efter anställning, för att hjälpa den
sökande att komma in på arbetsmarknaden; tjänsterna ska innefatta målinriktade
rörlighetsprogram för att tillsätta lediga platser på arbetsmarknaden på
områden där brister har identifierats och/eller för att hjälpa vissa grupper av
arbetstagare, såsom ungdomar. Artikel 21
Deltagande 1.
Programdelen Eures ska vara öppen för deltagande
från följande länder: a) Medlemsstaterna. b) Efta/EES-länderna i enlighet med
EES-avtalet och med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess
medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri
rörlighet för personer[18]. 2.
Programdelen Eures ska vara öppen för alla
offentliga och privata organ, aktörer och institutioner som har utsetts av en
medlemsstat eller kommissionen och uppfyller villkoren för deltagande i
Euresnätverket enligt kommissionens beslut 2003/8/EG[19]. Sådana organ och organisationer
ska särskilt inkludera a) nationella, regionala och lokala
myndigheter, b) arbetsförmedlingar, c) arbetsmarknadens parter och andra
berörda. Kapitel III
Programdelen Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap Artikel 22
Specifika mål Utöver de allmänna mål som anges i artikel 4
ska programdelen Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap ha följande
specifika mål: 1. Öka tillgången och
tillgängligheten till mikrofinansiering för a) personer som har förlorat eller riskerar
att förlora sitt arbete eller som har svårigheter att komma in på eller
tillbaka på arbetsmarknaden samt personer som hotas av social utestängning och
utsatta personer som har svårt att få tillträde till den traditionella
kreditmarknaden och som vill starta eller utveckla ett eget mikroföretag, b) mikroföretag, särskilt sådana som
anställer personer som avses i led a. 2. Bygga upp den institutionella
kapaciteten hos instanser som tillhandahåller mikrokrediter. 3. Stödja utvecklingen av sociala
företag, särskilt genom att underlätta tillgången till finansiering. Artikel 23
Deltagande 1.
Deltagande i programdelen Mikrofinansiering och
socialt entreprenörskap ska vara öppet för offentliga och privata organ på
nationell, regional eller lokal nivå i de länder som anges i artikel 16.1
och som i dessa länder tillhandahåller a) mikrofinansiering till personer och
mikroföretag, b) finansiering till sociala företag. 2.
För att nå ut till de slutliga stödmottagarna och
skapa konkurrenskraftiga och livskraftiga mikroföretag ska de offentliga och
privata organ som utför den verksamhet som avses i punkt 1 a ha ett
nära samarbete med organisationer som företräder de slutliga mottagarna av
mikrokrediter och med organisationer, särskilt de som stöds av Europeiska
socialfonden, som tillhandahåller handledning och utbildningsprogram till
sådana slutliga stödmottagare. 3.
Offentliga och privata organ som utför den
verksamhet som avses i punkt 1 a ska tillämpa strikta normer i fråga
om styrning, förvaltning och kundskydd i enlighet med den europeiska uppförandekoden
för tillhandahållande av mikrokrediter och ska sträva efter att motverka att
personer och företag blir överskuldsatta. Artikel 24
Ekonomiskt stöd Utom när det gäller gemensamma åtgärder ska de
medel som anslagits för programdelen Mikrofinansiering och socialt
entreprenörskap täcka hela kostnaden för åtgärder som genomförs genom finansieringsinstrument,
inklusive betalningsskyldigheter gentemot finansiella intermediärer, t.ex.
förluster som härrör från garantier, förvaltningsarvoden för de internationella
finansinstitut som förvaltar EU:s medel, liksom alla andra bidragsberättigande
kostnader. Artikel 25
Förvaltning 1.
För att genomföra de instrument och bidrag som
avses i artikel 6.5 får kommissionen sluta avtal med de enheter som
förtecknas i artikel 55.1 b iii och iv i förordning XXX/2012 om
finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (den nya budgetförordningen
2012), särskilt med Europeiska investeringsbanken och Europeiska
investeringsfonden. Dessa avtal ska innehålla detaljerade bestämmelser om
genomförandet av de uppgifter som anförtros dessa finansinstitut, bland annat
bestämmelser för att se till att åtgärderna kompletterar och är samordnade med
unionens och medlemsstaternas befintliga finansieringsinstrument och för att
fördela resurserna på ett balanserat sätt mellan medlemsstaterna och de övriga
deltagande länderna. Finansiella instrument som riskdelningsinstrument,
egetkapitalinstrument och skuldebrev får tillhandahållas genom investeringar i
ett för ändamålet avsett investeringsinstrument. 2.
Avtal som avses i punkt 1 ska innehålla
bestämmelser om en skyldighet för de internationella finansinstituten att
återinvestera resurser och intäkter, inklusive utdelning och återbetalningar, i
de åtgärder som avses i artikel 6.5 för en period på tio år från och med
startdatum för programmet. 3.
I enlighet med artikel 18.2 i [budgetförordningen]
ska intäkter och utbetalningar som genereras av ett finansieringsinstrument
tilldelas det finansieringsinstrumentet. För de finansieringsinstrument som redan
inrättats under den föregående fleråriga budgetramen ska de intäkter och
utbetalningar som genereras av insatser som inletts under den föregående
perioden tilldelas den nuvarande periodens finansieringsinstrument. 4.
När de avtal som slutits med de internationella
finansinstituten löper ut, eller efter investeringsperioden för de
specialiserade investeringsinstrumenten, ska vinster och skuldsaldo till
unionen betalas till unionens allmänna budget. 5.
De internationella finansinstituten och, där så är
relevant, fondförvaltarna, ska sluta skriftliga avtal med de offentliga och
privata organ som avses i artikel 23. Dessa avtal ska fastställa att offentliga
och privata tjänsteleverantörer är skyldiga att använda de medel som
tillhandahålls inom ramen för programdelen Mikrofinansiering och socialt
entreprenörskap i enlighet med de mål som anges i artikel 22, samt att de
är skyldiga att lämna uppgifter för utarbetandet av de årliga rapporter som
föreskrivs i artikel 26. Artikel 26
Genomföranderapporter 1.
De internationella finansinstituten och, i
förekommande fall, fondförvaltarna ska överlämna årliga genomföranderapporter
till kommissionen med uppgifter om vilka verksamheter som beviljats stöd, det
ekonomiska genomförandet samt fördelningen av och tillgången till finansiering
och investering per sektor och typ av stödmottagare, godkända eller avslagna
ansökningar, kontrakt som slutits av berörda offentliga och privata aktörer
samt finansierade åtgärder och resultat, inklusive sociala effekter, antalet
nya arbetstillfällen och de stödmottagande företagens livskraftighet. 2.
Uppgifterna i de årliga genomföranderapporterna ska
inarbetas i de övervakningsrapporter som ska läggas fram vartannat år enligt
artikel 13. Rapporteringen från denna övervakning ska omfatta de
årsrapporter som föreskrivs i artikel 8.2 i beslut nr 283/2010/EU. Artikel 27
Utvärdering 1.
Den slutliga utvärdering som föreskrivs i artikel 14.2
ska omfatta den slutliga utvärderingen enligt artikel 9 i beslut nr 283/2010/EU.
2.
Kommissionen ska göra en särskild slutlig
utvärdering av programdelen Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap
senast ett år efter det att avtalen med de internationella finansinstituten har
löpt ut. Artikel 28
Ändringar Beslut nr 283/2010/EU ska ändras på
följande sätt: a) I artikel 5 ska punkt 4
ersättas med följande: ”4. Efter att mikrokreditinstrumentet har löpt ut
ska skuldsaldot till unionen göras tillgängligt för stöd till mikrofinansiering
och sociala företag i enlighet med förordning (EU) nr XX/201X.” b) I artikel 8 ska punkterna 3 och 4
utgå. Artikel 29 Denna förordning träder i kraft dagen efter
det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna
förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På
rådets vägnar Ordförande Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET
ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda
politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ
av förslag eller initiativ 1.4. Mål
1.5. Motivering
till förslaget/initiativet 1.6. Tid
under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad
metod för genomförandet 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser
om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations-
och kontrollsystem 2.3. Åtgärder
för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV
FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda
rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens
utgiftsdel 3.2. Beräknad
påverkan på utgifter 3.2.1. Sammanfattning av
den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på
driftsanslagen 3.2.3. Beräknad påverkan på
administrativa anslag 3.2.4. Förenlighet med den
gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje
part 3.3. Beräknad inverkan på
inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT
FÖR RÄTTSAKT
1.
GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
1.1.
Förslagets eller initiativets beteckning
Förordning
om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation
1.2.
Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade
förvaltningen och budgeteringen[20]
Sysselsättningspolitiska
instrument: Progress (04 04 01), Eures (04 03 04),
Progressinstrumentet för mikrokrediter (04 04 15) Framtida
fleråriga budgetplanen: Rubrik 1 (Agendan för social utveckling)
1.3.
Typ av förslag eller initiativ
þFörslaget/initiativet avser en ny åtgärd ¨ Förslaget/initiativet
rör en ny åtgärd efter ett pilotprojekt/en förberedande åtgärd ¨ Förslaget/initiativet avser en utvidgning av en befintlig åtgärd ¨ Förslaget/initiativet
avser en tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny
1.4.
Mål
1.4.1.
Fleråriga strategiska mål för kommissionen som
förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
Programmet
är tänkt att bidra till genomförandet av Europa 2020-strategin, dess
övergripande mål (i fråga om fattigdom, sysselsättning och utbildning) och
integrerade riktlinjer (särskilt 7, 8 och 10) genom att ge ekonomiskt stöd till
åtgärder som är i linje med Europeiska unionens mål att främja en hög
sysselsättning, garantera ett fullgott socialt skydd, bekämpa social
utestängning och fattigdom och förbättra arbetsvillkoren.
1.4.2.
Specifika mål eller verksamheter inom den
verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs
Specifika mål: 1.
Utveckla och sprida resultat av jämförande analyser
av hög kvalitet för att se till att unionens sysselsättnings- och socialpolitik
och lagstiftning om arbetsvillkor bygger på välgrundade fakta och är relevanta
för behoven, problemen och förutsättningarna i de enskilda medlemsstaterna och de
övriga deltagande länderna. 2.
Underlätta effektivt och integrerat
informationsutbyte, ömsesidigt lärande och dialog om unionens sysselsättnings-
och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor på unionsnivå, nationell
och internationell nivå för att hjälpa medlemsstaterna och de övriga deltagande
länderna att utveckla sin politik och genomföra unionslagstiftningen. 3.
Tillhandahålla ekonomiskt stöd för beslutsfattare
så att de kan testa sociala och arbetsmarknadspolitiska reformer, bygga upp de
viktigaste aktörernas kapacitet att utforma och genomföra nyskapande sociala
projekt och göra relevant kunskap och expertis tillgänglig. 4.
Ge unionens och medlemsstaternas organisationer
bidrag för att utveckla, främja och stödja genomförandet av unionens
sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade
förvaltningen (ABM) och budgeteringen (ABB): 04 04 01 och 04 01 04 10 Specifika mål: 1.
Se till att information om lediga platser,
platsansökningar och all tillhörande information är tillgänglig för potentiella
sökande och arbetsgivare, genom utbyte och spridning av sådan information på
transnationell, interregional och gränsöverskridande nivå med hjälp av
standardmetoder för interoperabilitet 2.
Utveckla rekryterings- och
arbetsförmedlingstjänster genom att utnyttja förmedlingen av lediga platser och
platsansökningar på europeisk nivå. Detta ska omfatta alla faser av
arbetsförmedling, från förberedelser för rekrytering till stöd efter
anställning, för att hjälpa den sökande att komma in på arbetsmarknaden. Tjänsterna
ska innefatta målinriktade rörlighetsprogram för att tillsätta lediga platser
på arbetsmarknaden på områden där brister har identifierats och/eller för att
hjälpa vissa grupper av arbetstagare, såsom ungdomar. Berörda verksamheter enligt den
verksamhetsbaserade förvaltningen (ABM) och budgeteringen (ABB) 04 03 04 och 04 01 04 04 Specifika mål: 1. Öka tillgången och
tillgängligheten till mikrofinansiering för a) personer som har förlorat eller riskerar
att förlora sitt arbete eller som har svårigheter att komma in på eller
tillbaka på arbetsmarknaden samt personer som hotas av social utestängning och
utsatta personer som har svårt att få tillträde till den traditionella
kreditmarknaden och som vill starta eller utveckla ett eget mikroföretag, b) mikroföretag, särskilt sådana som
anställer personer som avses i led a. 2. Bygga upp den institutionella
kapaciteten hos instanser som tillhandahåller mikrokrediter. 3. Stödja utvecklingen av sociala
företag, särskilt genom att underlätta tillgången till finansiering. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade
förvaltningen (ABM) och budgeteringen (ABB) 04 04 15 och 04 01 04 11 Verkan eller resultat som förväntas Programmets
slutliga mål är att skapa positiva förändringar i den socioekonomiska
situationen, t.ex. högre sysselsättning, minskad fattigdom, ökad social
inkludering och bättre arbetsvillkor. Insatserna ska bidra till Europa
2020-strategins mål om tillväxt för alla och tillhörande överordnade mål genom
stöd med högt mervärde för nyckelåtgärderna i flaggskeppsinitiativen En
agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen, Europeisk plattform
mot fattigdom och social utestängning och Unga på väg. Programmet
kommer i mycket begränsad omfattning att kunna påverka faktiska förändringar i
den socioekonomiska situationen. Det efterföljande instrumentets viktigaste
syfte och roll är snarare att stödja utveckling, samordning och genomförande av
en modern, effektiv och innovativ sysselsättnings- och socialpolitik för unionen
och sträva efter att uppfylla det ovannämnda slutmålet genom –
stöd till unionens politiska process på
lagstiftningsområdet, i linje med principen om smart lagstiftning och starkare
politisk samordning och ekonomisk styrning, –
fokus på den gränsöverskridande dimensionen av unionens
sysselsättnings- och socialpolitik, som bara kan främjas med hjälp av
samordnade insatser i samtliga medlemsstater, –
stöd till kollektiva och ömsesidigt förstärkande
åtgärder från medlemsstaterna för att befästa unionens samarbete och främja
ömsesidigt lärande och sociala innovationer, –
utveckling av rekryterings- och
arbetsförmedlingstjänster (särskilt för ungdomar) genom direktförbindelser på
europeisk nivå för lediga platser och platsansökningar för att därigenom främja
arbetstagarnas geografiska rörlighet, –
förbättrad tillgång till finansiering för företagare,
särskilt de som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, och för sociala
företag.
1.4.3.
Indikatorer för bedömning av resultat och verkan
Den resultatbaserade förvaltning som tillämpas för det
pågående Progressprogrammet tillsammans med den årliga övervakningen har visat
sig fungera bra både när det gäller att visa programmets resultat och att öka unionens
ansvarighet. I det nya programmet finns det därför ett tydligt samband mellan
insatserna i det nya programmet (där de specifika målen – enligt SMART-principen
– bidrar till att de allmänna målen uppnås) och man har även slagit fast en rad
indikatorer för bedömning av resultat och verkan. Målet för insatserna inom
Progress är att bidra till de strategiska målen i Europa 2020-strategin
och de gäller därför inte tillhandahållande av tjänster eller varor. Däremot
påverkar insatserna inom Progress indirekt EU:s sysselsättnings- och
socialpolitik, eftersom genomtänkta politiska strategier får ett större
socioekonomiskt genomslag. Eftersom Progress i huvudsak är en politiskt styrd
programdel är det svårt att fastställa indikatorer eller kvantitativa mål på en
aggregerad nivå (i detta fall baseras mätningarna främst på indirekta
indikatorer). Det är därför mycket svårt att verkligen mäta de fyra målen
i Progress, även om de är specifika, möjliga att uppnå, realistiska och tidsbegränsade
till programmets löptid (SMART). Evenemang för ömsesidigt lärande kan till
exempel inte kvantifieras eftersom deras antal och ämnen beror på
medlemsstaternas intresse och benägenhet att anordna sådana evenemang samt att delta
i dem. Kunskapernas omfattning beror också på behoven av policyutveckling.
Därför föreslås det att man använder subjektiva variabler, till exempel hur
nöjda deltagarna är och vilka kunskaper de har, studier om attityderna till
EU:s roll inom sysselsättnings- och socialpolitiken samt planerat och konkret
utnyttjande av de resultat som uppnås inom Progress. Av motsvarande anledning
är det inte möjligt att i samtliga fall ange specifika mål på medellång sikt.
Metoden är dock i linje med resultatbaserad förvaltning som kräver konkreta mål
på en nivå som ligger så nära själva verksamheten som möjligt. En
förteckning över indikatorerna finns i avsnitt 2.1.2
1.5.
Motivering till förslaget/initiativet
1.5.1.
Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
Programmet
kommer att inriktas på att stödja kommissionen, medlemsstaterna och de
viktigaste aktörerna i att utforma, samordna och genomföra effektiva politiska
reformer som syftar till att lösa följande långsiktiga utmaningar: –
Hög arbetslöshet, särskilt bland lågutbildade,
äldre arbetstagare, invandrare och personer med funktionsnedsättning. –
En alltmer fragmenterad arbetsmarknad med mer
flexibla arbetsmönster och andra utmaningar som påverkar anställningstrygghet
och arbetsvillkor. –
En krympande arbetskraft och ett ökat tryck på de
sociala trygghetssystemen till följd av de demografiska förändringarna
(åldrande befolkning). –
Oacceptabelt många människor som lever under
fattigdomsgränsen och är socialt utestängda. På
kort sikt kommer programmet att inriktas på följande problem och behov: –
Behovet av EU-omfattande tillförlitliga, jämförbara
och tillgängliga bevis, statistik och indikatorer för att säkerställa att
sysselsättningspolitik, socialpolitik och lagstiftning är relevanta för
behoven, problemen och förutsättningarna i de enskilda medlemsstaterna. –
Behovet av ömsesidigt lärande på EU-nivå för att
öka förståelsen och egenansvaret för EU:s mål och politikområden bland
beslutsfattare och aktörer. –
Behovet av tillräckligt ekonomiskt stöd till
politiska beslutsfattare för att pröva, utvärdera och öka antalet nyskapande
lösningar. –
Begränsad geografisk rörlighet i Europa och
otillräckligt stöd till åtgärder för att matcha arbetssökande och erbjudanden
om arbete. –
Dålig tillgång till finansiering och mikrokrediter
för sociala företag och arbetslösa, personer som löper risk att förlora sitt
arbete och människor från missgynnade grupper, t.ex. unga och äldre eller
invandrare.
1.5.2.
Mervärdet av stöd från Europeiska unionen
EU
har unika förutsättningar att tillhandahålla en europeisk plattform för
erfarenhetsutbyte och ömsesidigt lärande inom sysselsättnings- och
socialpolitik i vilken även medlemsstaterna kan delta (inklusive EES- och
kandidatländerna). Kunskaper om den politik som genomförs i andra länder ger
beslutsfattare tillgång till fler alternativ, utlöser innovativ politisk
utveckling och stimulerar till nationella reformer. Insatserna
på EU-nivå tillför ett mervärde till åtgärderna på nationell nivå i form av en
europeisk dimension, insamling och jämförelse av bevismaterial, utveckling av
statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer så att en
fullständig bild kan byggas upp av sysselsättningen och den sociala
situationen. Ett sådant Europatäckande faktaunderlag är en förutsättning för en
grundlig analys av de viktigaste sysselsättnings- och socialpolitiska
utmaningar som varje medlemsstat står inför. Underlaget är också viktigt för uppföljning
av målen i Europa 2020-strategin och för utarbetandet av de landspecifika rekommendationerna
enligt den europeiska planeringsterminen. Behovet
av en bättre tillämpning av EU-lagstiftningen är en viktig prioritering i
agendan för smart lagstiftning. Modernisering av lagstiftningen för att skapa
lika konkurrensvillkor och garantera att EU-lagstiftningen ger en gemensam
skyddsnivå för alla i fråga om hälsa och säkerhet i arbetet sker liksom
införlivandet av arbetslagstiftningen bäst på EU-nivå. EU är också bäst lämpat
att finansiera åtgärder för att förbättra efterlevnaden av EU:s bestämmelser
och systematiskt se över tillämpningen av EU-lagstiftningen i alla
medlemsstater. Även
utveckling av kapaciteten hos centrala europeiska nätverk i det civila
samhället så att de kan stödja och utveckla EU:s socialpolitiska mål hanteras
bäst på EU-nivå. Tack
vare det nya programmet, i synnerhet programdelen Eures, kommer medlemsstaterna
också att kunna dra nytta av större rörlighet på arbetsmarknaden inom EU,
vilket skulle kunna bidra till att flaskhalsar kan avlägsnas och svårtillsatta
platser tillsätts och därmed stärka den ekonomiska verksamheten och bidra till
ekonomisk tillväxt. Större europeisk rörlighet på arbetsmarknaden är också
viktigt för att skapa ett område utan inre gränser och stärka både den
ekonomiska och sociala sammanhållningen och ett aktivt europeiskt
medborgarskap. EU-institutionerna, i synnerhet kommissionen, har de
administrativa resurserna, sakkunskapen och förmågan att samordna ett
transnationellt nätverk som Eures, och bör därför stödja och underlätta
åtgärder för att stärka arbetskraftens geografiska rörlighet. Kommissionen kan
också tillföra mervärde för Euresnätverket genom att utveckla strategier för
att övervinna de återstående hindren för den fria rörligheten, underlätta
utbyte av god praxis och säkerställa ömsesidigt lärande mellan nätverkets
medlemmar. Åtgärder
för att öka tillgången på mikrokrediter genomförs bäst på unionsnivå. För det
första kan nu kommissionen, i samarbete med Europeiska investeringsfonden,
bygga vidare på erfarenheterna från det nuvarande europeiska
Progressinstrumentet för mikrokrediter och andra initiativ på EU-nivå inom
mikrofinansieringsområdet. Mikrofinansinstitut i alla medlemsstater kan nu
utnyttja denna sakkunskap utan att deras nationella, regionala eller lokala
myndigheter behöver använda sina resurser för att införa liknande system. Åtgärder
på EU-nivå skulle kunna bana väg för starkare nationella och regionala åtgärder
i framtiden och bör därför omfatta kapacitetsuppbyggnad och mobilisering av
mellanhänder och spridningsinsatser för att skapa ett heltäckande
stödekosystem. Om
finansiella resurser samlas på europeisk nivå är det dessutom mer sannolikt att
tredjepartsinvesterare lockas att investera, t.ex. Europeiska
investeringsbanken, som matchade EU:s bidrag på 100 miljoner euro för Progressinstrumentet
för mikrokrediter. Detsamma gäller för en aktiefond på EU-nivå för
investeringar i sociala företag, som kan förväntas locka till sig mer resurser
från andra investerare.
1.5.3.
Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök
eller åtgärder
Halvtidsutvärderingen
av Progressprogrammet (2007–2013) visar att dess mål är ytterst relevanta för
kommissionens strategiska mål, som beskrivs i Lissabonstrategin och i Europa
2020-strategin. De huvudsakliga typerna av verksamhet
(analys och ömsesidigt lärande, stöd till centrala aktörer) som utförs inom
ramen för programmet är effektiva när det gäller att uppfylla målen. Den årliga
cykeln med planering, genomförande och övervakning och utvärderingen av
verksamheter anses generellt vara lämplig. Det rekommenderas dock att flerårig
planering utvecklas så att långsiktiga strategiska politiska mål kan sättas upp
parallellt med de årliga finansieringsprioriteringarna. En
efterhandsutvärdering av nätverket Eures (2006–2008) visar att det jämfört med
andra EU-nätverk i avsevärt högre grad är inriktat på
sysselsättningsmöjligheter. Dessutom är Eures det enda nätverket som arbetar på
att tillhandahålla särskilda tjänster för jobbmatchning. Eures portal för
rörlighet i arbetslivet uppskattas av arbetssökande och arbetsgivare, som ser
klara fördelar med att ha tillgång till – eller kunna lägga ut – information om
lediga platser i hela Europa. Eftersom
EU började bevilja stöd till mikrofinansiering först andra halvåret 2010 har
ingen oberoende utvärdering ännu gjorts. Enligt återkoppling från berörda
företrädare för den europeiska mikrofinansieringssektorn (European
Microfinance Network, EMN) motsvarar instrumentet för mikrokrediter deras
förväntningar. Det stimulerar inrättandet av nationella eller regionala
stödprogram, förverkligar skalekonomi och/eller minimerar risken att misslyckas
inom områden där en enskild medlemsstat inte kan skapa den nödvändiga kritiska
massan samt genererar en större hävstångseffekt än småskaliga nationella
system.
1.5.4.
Överensstämmelse med andra finansieringsinstrument
och eventuella synergieffekter
Kommissionen
kommer i samarbete med medlemsstaterna att se till att den verksamhet som
genomförs inom ramen för programmet är förenlig med, kompletterar och inte
överlappar andra EU-åtgärder, särskilt inom ramen för Europeiska socialfonden
(ESF) och på områden som social dialog, rättvisa och grundläggande rättigheter,
utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor, forskning och innovation,
entreprenörskap, hälsa, utvidgning och externa relationer samt den allmänna
ekonomiska politiken.
1.6.
Tid under vilken åtgärden kommer att pågå
respektive påverka resursanvändningen
þ Förslag eller initiativ som pågår
under begränsad tid –
þ Förslaget eller initiativet ska gälla från 1.1.2014–31.12.2020 –
þ Budgetkonsekvenser 2014–2020. ¨ Förslag eller initiativ som pågår
under obegränsad tid –
Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ beräknas
genomförandetakten nå en stabil nivå. –
Följs av fullskalig verksamhet
1.7.
Planerad metod för genomförandet
þ Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen ¨ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till –
¨ genomförandeorgan –
¨ byråer/organ som inrättats av gemenskaperna –
¨ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts
uppgifter som faller inom offentlig förvaltning –
¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som
fastställs i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49
i budgetförordningen ¨ Delad förvaltning
med medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer þ Gemensam förvaltning
med internationella organisationer Direkt
centraliserad förvaltning (artikel 53a i budgetförordningen) gäller all
verksamhet som genomförs inom ramen för programdelarna Progress och Eures.
Verksamhet inom ramen för programdelen Mikrofinansiering och socialt
entreprenörskap kommer att genomföras med gemensam förvaltning (kommissionen
kommer att underteckna avtal med internationella finansinstitut, t.ex. Europeiska
investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden).
2.
FÖRVALTNING
2.1.
Bestämmelser om uppföljning och rapportering
2.1.1.
Arrangemang för övervakning och utvärdering
Programmet
kommer att övervakas på tvåårsbasis, både för att utvärdera framstegen mot de allmänna
och specifika målen i förhållande till tydliga indikatorer och för att
möjliggöra eventuella nödvändiga ändringar av politiska prioriteringar och
finansieringsprioriteringar. Övervakningen kommer också att göra det möjligt
att bedöma hur jämställdhets- och diskrimineringsfrågor har behandlats i hela
det integrerade programmets verksamhet. Vid behov bör indikatorerna delas upp
efter kön, ålder och funktionsnedsättning. Programmet kommer att utvärderas efter halva tiden och i
efterhand. En halvtidsutvärdering kommer att syfta till
att mäta framsteg mot programmålen, fastställa om resurserna har använts
effektivt och bedöma det europeiska mervärdet.
Rapporten från halvtidsutvärderingen ska vara klar i slutet av 2017 för att
användas vid utarbetandet av ett instrument som kan bli efterföljare till
programmet. I den slutliga utvärderingen ska dessutom programmets effekter granskas.
Rapporten från efterhandsutvärderingen ska vara klar senast i slutet av 2022. Eftersom
programdelen Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap pågår längre
(investeringar kommer att göras i upp till tio år efter programperiodens
början) kommer en särskild slututvärdering av denna programdel att göras senast
ett år efter utgången av de avtal som slutits mellan kommissionen och
Europeiska investeringsfonden.
2.1.2.
Resultatindikatorer
Allmänna mål Indikatorer || Nuvarande situation || Långsiktiga mål Stärka egenansvaret för unionens mål inom sysselsättning, sociala villkor och arbetsvillkor, både bland de viktigaste beslutsfattarna på unionsnivå och nationell nivå och bland andra berörda parter, för att få till stånd konkreta och samordnade åtgärder både på unionsnivå och medlemsstatsnivå. Aktivt deltagande bland alla aktörer på EU-nivå och medlemsstatsnivå i diskussioner om gemensamma utmaningar och om konkreta åtgärder för att ta itu med dem. || Det finns ingen enhetlig metod för mätning av hur aktivt intressenterna deltar i den politiska debatten. Aktuella utvärderingar[21] har visat att intressenternas deltagande varierar mellan medlemsstaterna och beroende på vilka frågor det gäller. Den senaste årliga resultatrapporten för Progress antyder att myndigheter (på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå) har närmare band till varandra än till arbetsmarknadens parter och de icke-statliga organisationerna. || Ett lika aktivt deltagande bland alla relevanta aktörer på EU-nivå och i alla medlemsstater. Godtagande av relevanta landspecifika rekommendationer. || Indikatorn grundas på de landspecifika rekommendationerna som kom ut för första gången i juni 2011. Kommissionens bedömning av tidigare nationella strategirapporter och innehållet i föregående landspecifika integrerade rekommendationer visar att upp till tre fjärdedelar av medlemsstaterna har en politik och strategier som överensstämmer med EU-målen. || Alla medlemsstaterna godtar de landspecifika rekommendationerna i fråga om sysselsättning, sociala frågor och arbetsvillkor (vilket framgår av de strategier och politiska riktlinjer som rapporterats i de efterföljande nationella reformprogrammen). Stödja utveckling av tillräckliga, tillgängliga och effektiva sociala trygghetssystem och arbetsmarknader och underlätta politiska reformer genom att främja goda styrelseformer, ömsesidigt lärande och social innovation Hänsyn till och utnyttjande av resultat av social innovation vid utformning och genomförande av en aktiv arbetsmarknadspolitik och politik för socialt skydd. || Stöd till social innovation är ett nytt insatsområde. Det saknas en mer systematisk strategi för ett fullständigt utnyttjande av resultaten av social innovation för den aktiva arbetsmarknadspolitiken och politiken för socialt skydd. || Varje medlemsstat ger i sitt nationella reformprogram minst ett exempel på fall där de planerat att utnyttja eller faktiskt utnyttjat tillgängliga resultat av social innovation vid utformning och genomförande av en aktiv arbetsmarknadspolitik och politik för socialt skydd. Medvetenhet om social innovation. || Som ovan. || Som ovan. Modernisera unionslagstiftningen i linje med principen om smart lagstiftning och se till att unionslagstiftningen om arbetsvillkor tillämpas på ett effektivt sätt a) Andel av regelverket (direktiv) som ses över grundligt, b) Antalet konkreta förslag om översyn (överge, slå samman) befintlig lagstiftning eller initiativ till ny lagstiftning. || a) Ett direktiv (arbetstidsdirektivet) ses över för närvarande. b) Ingen uppgift. || a) 100 % av direktiven som rör arbetsvillkor har vid programmets slut sett över grundligt. b) När så är lämpligt inleder kommissionen åtgärder för att ändra, förtydliga eller förenkla befintlig lagstiftning eller tar initiativ till ny lagstiftning, om detta är motiverat enligt en konsekvensbedömning, och i relevanta fall efter samråd med arbetsmarknadens parter i EU. Medlemsstaternas efterlevnad av EU-lagstiftningen (genomförandegrad och splittringsfaktor). || Under 2010 var genomförandegraden 98,3 % för arbetslagstiftningen och 100 % för arbetsmiljölagstiftningen. Motsvarande splittringsfaktorer var 5 % och 0 %. Historiska analyser visar att dessa siffror brukar försämras när ny lagstiftning införs. Mot bakgrund av kommissionens eventuella åtgärder för att ändra, förtydliga eller förenkla befintlig lagstiftning eller ta initiativ till ny, är det viktigt att bibehålla den höga genomförandegraden och den låga splittringsfaktorn. || En genomförandegrad på 100 % och en motsvarande låg splittringsfaktor på 0 %. Aktivt genomförande och verkställighet. || För närvarande bedöms förekomsten av aktivt genomförande och verkställighet kvalitativt (genom utvärderingar och nätverk av oberoende experter) och varierar från direktiv till direktiv och från land till land. || 100 % av arbetsvillkorsdirektiven har aktivt genomförts och verkställts i nästan alla medlemsstater (kvalitativ bedömning). Främja arbetstagarnas geografiska rörlighet och göra det lättare att hitta arbete genom att se till att unionens arbetsmarknader utvecklas så de blir öppna och tillgängliga för alla Inverkan av geografisk rörlighet på medlemsstaternas BNP. || Det pågår preliminära försök att modellera och bedöma inverkan för specifika länder (Storbritannien och Irland) men de omfattar ännu inte hela unionen. I rapporten Employment in Europe 2008 beräknades att rörligheten från EU-8 hade bidragit med 0,4 % extra till Irlands BNP och med 0,3 % till Storbritanniens BNP fram till 2007. || Den geografiska rörlighetens inverkan på medlemsstaternas BNP bedöms för hela unionen och är positiv. Beräkningarna på lång sikt antyder ytterligare 1,7 % extra till Irlands BNP och 0,6 % till Storbritannien fram till 2015 jämfört med situationen före utvidgningen. Inverkan av geografisk rörlighet på minskningen av otillsatta lediga platser och flaskhalsar. || Det pågår preliminära försök att modellera och bedöma inverkan för specifika länder, men de omfattar ännu inte hela unionen. || Den geografiska rörlighetens inverkan på minskningen av otillsatta lediga platser och flaskhalsar bedöms för hela unionen och är positiv. Skillnad i deltagandet på arbetsmarknaden och sysselsättningsgraden för mobila arbetstagare mellan värdlandet och ursprungslandet. || Mobila arbetstagare som rör sig inom EU har i allmänhet högre sysselsättningsgrad än icke mobila arbetstagare. || Information kommer att göras tillgänglig från Eurostats arbetskraftsundersökning och annan statistik. Främja sysselsättning och social inkludering genom att öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering för utsatta grupper och mikroföretag och genom öka de sociala företagens tillgång till finansiering Antal företag som skapats eller konsoliderats efter att ha fått EU-stöd. || 0 || 51 000 (varav 1 000 sociala företag). Antal arbetstillfällen som skapats eller bevarats genom inrättande eller utveckling av en affärsverksamhet. || Enligt en utvärdering av CIP-programmet skapades 1,2 arbetstillfällen per mikrokredit. || Profil för personer (om möjligt med uppgift om ålder, kön, minoriteter, funktionsnedsättning, sysselsättningsstatus osv.) som har skapat eller ytterligare utvecklat en affärsverksamhet tack vare mikrofinansiering med stöd från EU. || Ingen uppgift. || 50 % av mottagarna är arbetslösa eller tillhör missgynnade grupper.
Specifika mål Indikatorer || Senast kända resultat || Mål på medellång sikt 1. Utveckla och sprida resultat av jämförande analyser av hög kvalitet för att se till att unionens sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor bygger på välgrundade fakta och är relevanta för behoven, problemen och förutsättningarna i de enskilda medlemsstaterna och de övriga deltagande länderna Berörda parters tillfredsställelse med och angivna användning av kunskap som genererats genom programmet. || Olika berörda parter (kommissionen, parlamentet, nationella myndigheter, genomförandeorgan, arbetsmarknadsparter, icke-statliga organisationer osv.) använder den kunskap som genererats genom den nuvarande Progressprogrammet. Den årliga undersökningen 2010 visar att de som känner till den genererade kunskapen (omkring 50 %) tycker den är användbar (omkring 85 % av respondenterna) och använder den eller planerar att göra det. || Utöka antalet berörda parter som känner till den kunskap som genereras genom programmet (ökad medvetenhet om de viktigaste resultaten: 75 % av respondenterna), och bevara den höga tillfredsställelsen (85 % eller mer av respondenterna). Andel politiska initiativ som inletts av GD EMPL och utnyttjar kunskap som genererats genom programmet. || Ingen uppgift. || 100 % av EU:s sysselsättnings- och socialpolitiska initiativ och åtgärder i fråga om arbetsvillkorslagstiftning utnyttjar den kunskap som genererats genom programmet. Andel insatser[22] för utveckling av ny (tidigare obefintlig) kunskap (idéer, begrepp, metoder, modeller, framåtsyftande analyser). || Det finns inga exakta beräkningar, men den andel av budgeten som avsätts för att generera den typen av kunskap är omkring 10–20 %. Den här andelen förväntas växa, särskilt mot bakgrund av tyngdpunkten på social innovation. || Minst 25 % av budgeten avsätts för utveckling av ny (tidigare obefintlig) kunskap (idéer, begrepp, metoder, modeller, framåtsyftande analyser). 2. Underlätta effektivt och integrerat informationsutbyte, ömsesidigt lärande och dialog om unionens sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor på unionsnivå, nationell och internationell nivå för att hjälpa medlemsstaterna och de övriga deltagande länderna att utveckla sin politik och genomföra unionslagstiftningen En uttalad vinst i form av bättre förståelse för EU:s politik och målsättningar (i tillämpliga fall även integrering av principerna om jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet). || Omkring 89 % av respondenterna i den årliga undersökningen 2010 anser att de fått bättre förståelse för EU:s politiska målsättningar genom att delta i Progress-finansierade evenemang. || Nio av tio intressenter anger att de fått bättre förståelse för EU:s politiska målsättningar genom att delta i evenemang som finansieras av programmet. I vilken utsträckning ömsesidigt lärande och informationsutbyte är inkluderande och uppfyller miniminormerna för samråd. || Uppföljningsstudien 2010 visar att de Progress-finansierade evenemangen för ömsesidigt lärande är mycket uppskattade för de konkreta frågor som diskuteras och för att de relevanta beslutsfattarna deltar (fyra av fem deltagare är positiva), däremot var man något mindre positiv i fråga om andra intressenters deltagande (arbetsmarknadsparter, icke-statliga organisationer osv.). || Fyra av fem intressenter anger att evenemang för ömsesidigt lärande och informationsutbyte är inkluderande och uppfyller miniminormerna för samråd. Berörda deltagares, men även andra beslutsfattare och aktörers, angivna (avsedda eller faktiska) användning av information för att fatta beslut eller sprida information. || Efterhandsutvärderingen av Progress-finansierade evenemang under 2010 visade att omkring 2/3 av deltagarna avsåg att använda eller redan använde den förvärvade informationen för att fatta beslut eller sprida information. Den främsta utmaningen (särskilt i fråga om evenemang för ömsesidigt lärande) är dock att främja spridningen av förvärvad information till andra relevanta beslutsfattare och aktörer (dvs. som inte deltagit). || – Tre av fyra berörda deltagare anger att de tänker använda eller använder förvärvad information. – Bättre spridning av information till andra beslutsfattare och aktörer (som inte deltagit). 3. Tillhandahålla ekonomiskt stöd för beslutsfattare så att de kan testa sociala och arbetsmarknadspolitiska reformer, bygga upp de viktigaste aktörernas kapacitet att utforma och genomföra nyskapande sociala projekt och göra relevant kunskap och expertis tillgänglig Berörda deltagares, men även andra beslutsfattares och aktörers, angivna (avsedda eller faktiska) användning av information för att fatta beslut eller sprida information. || Stöd till social innovation är ett nytt interventionsområde, så här finns inget referensvärde. || Eftersom denna typ av aktivitet är ny kan det förväntas att upp till 2/3 av de berörda deltagarna anger att de avser att använda eller faktiskt använder den information de förvärvat inom nyskapande sociala projekt för att fatta beslut eller sprida information och för att genomföra fler nyskapande sociala projekt. Lämpliga villkor (ekonomiska resurser, tillgång till relevant kunskap och expertis) för att utforma och genomföra nyskapande sociala projekt inom EU:s sysselsättnings- och socialpolitik: tillräcklig kapacitet hos de viktigaste aktörerna. || Stöd till social innovation är ett nytt insatsområde, så här finns inget referensvärde. || Alla viktiga villkor (ekonomiska resurser, tillgång till relevant kunskap och expertis, huvudaktörernas kapacitet) för utformning och genomförande av nyskapande sociala projekt inom EU:s sysselsättnings- och socialpolitik bedöms som tillräckliga (t.ex. genom utvärdering). 4. Ge unionens och medlemsstaternas organisationer bidrag för att utveckla, främja och stödja genomförandet av unionens sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor Förstärkta organisationer och nätverk bekräftas vara en värdefull informationskälla för EU och medlemsstaternas politiker och beslutsfattare och för andra aktörer. || Det finns inget övergripande referensvärde för alla de typer av organisationer och nätverk som enligt planerna ska få stöd under det nya programmet. För närvarande (2011), finns endast uppgift om att upp till nio av tio av alla de aktörer som svarat, och cirka tre av fyra beslutsfattare och tjänstemän som svarat anser att de bäst presterande EU-nätverken och icke-statliga organisationerna är en värdefull informationskälla. || Tre av fyra tillfrågade beslutsfattare och andra aktörer bekräftar att de organisationer och nätverk som får mest stöd är värdefulla informationskällor för EU:s och medlemsstaternas politik. Uppgiven kapacitetsförändring[23] för att ytterligare utveckla, främja och stödja genomförandet av EU:s sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning hos deltagarna (individer eller organisationer, beroende på vad som är relevant) inom de kapacitetsstärkande åtgärder som stöds. || Det finns inget övergripande referensvärde för den här typen av självbedömning av deltagarna (individer eller organisationer, beroende på vad som är relevant) som deltar i de kapacitetsstärkande åtgärderna. De första resultaten av liknande resultatmätningar som införts av Progressfinansierade viktiga EU-nätverk och icke-statliga organisationer visar en positiv förändring, särskilt i fråga om att förvärva specifika kunskaper som är relevanta för beslutsfattande och informationsspridning, men något mindre framgångar i fråga om att förbättra interna organisationer. || Tre av fyra deltagare som är involverade i de kapacitetsstärkande åtgärder som får stöd bekräftar ökad kapacitet för ytterligare utveckling, främjande och stöd till EU:s sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning. 5. Se till att information om lediga platser, platsansökningar och tillhörande information är tillgänglig för potentiella sökande och arbetsgivare Totala antalet lediga platser och meritförteckningar på Eures portal för rörlighet i arbetslivet; för närvarande finns över 1 000 000 lediga platser och 600 000 meritförteckningar på portalen. || För närvarande finns på Eures portal över 1 000 000 lediga platser och 600 000 meritförteckningar. || Antalet lediga platser förväntas öka med 3 % per år. Antal rekryteringar/praktik-platser och erbjudanden om arbete som görs genom Eures portal för rörlighet i arbetslivet. || Antalet uppskattas för närvarande vara 150 000 platser per år. || De enheter som ansvarar för Eures har gett ut en studie om utvärdering av de offentliga arbetsförmedlingarnas system för att mäta prestationer och rekommendationer om indikatorer för geografisk rörlighet för att kartlägga indikatorer för Eures 2020. 6. Utveckla rekryterings- och arbetsförmedlingstjänster genom att utnyttja förmedlingen av lediga platser och platsansökningar på europeisk nivå Antal transnationella anställningar som skett genom Eures. Öka antalet tillsatta arbeten med 3 % per år (för närvarande uppskattningsvis 150 000 per år). || Kommissionen har först nyligen lanserat förberedelseåtgärder för den första riktade rörlighetsprojektet Ditt första Eures-jobb. Uppskattningsvis kommer det att bidra till att mellan 2 000 och 3 000 unga får arbete. || Se ovan. 7. Öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering Antal mikrokrediter som beviljas av intermediärer till slutliga mottagare med stöd från EU (50 000 mikrokrediter beviljade i slutet av den sammanlagda investeringsperioden). || 0 || 50 000 mikrokrediter beviljade i slutet av den sammanlagda investeringsperioden. Mikrokrediternas volym i euro (en sammanlagd volym av närmare 450 miljoner euro, tack vare en hävstångseffekt på fem gånger unionens bidrag på 87 miljoner euro). || Ingen uppgift. || En sammanlagd volym av 500 miljoner euro (motsvarande en hävstångseffekt på fem gånger unionens bidrag). Profil för de slutliga mottagarna (ålder, kön, minoriteter, sysselsättningsstatus) av mikrokrediter med stöd från EU (50 % av mottagarna är arbetslösa eller tillhör missgynnade grupper). || Ingen uppgift. || 50 % av mottagarna är arbetslösa eller tillhör missgynnade grupper. 8. Bygga upp den institutionella kapaciteten hos instanser som tillhandahåller mikrokrediter Antal mikrokreditgivare som stöds genom finansiering för kapacitetsuppbyggnad (50 mikrokreditgivare i slutet av stödperioden). || Ingen uppgift. || 50 mikrokreditgivare har fått stöd i slutet av den sammanlagda investeringsperioden. Institutionell kapacitet i fråga om finansiering, personal, operativ förvaltning samt system och infrastruktur (högre kapacitet i sektorn jämfört med den nivå som observerades under 2009). || Under 2009 observerades följande svagheter i fråga om kapacitetsuppbyggnad: problem med att täcka start- och driftkostnader, underutvecklade system för prestationsmätning, medelmåttiga genomsnittliga kapacitetssystem för hantering av personalresurser och bristande kapacitet för nätverkande och samarbete bland mikrokreditgivare utanför banksektorn[24]. || Högre kapacitet inom sektorn jämfört med de nivåer som konstaterats 2009. 9. Stödja utvecklingen av sociala företag Antal sociala företag som fått stöd genom initiativet (1 000 sociala företag som stöds). || 0 || 900 sociala företag har fått stöd i slutet av den sammanlagda investeringsperioden. Volymen på investeringar till sociala företag (270 miljoner euro, vilket ger en hävstångseffekt på tre gånger EU-bidraget). || 0 || 270 miljoner euro, vilket ger en hävstångseffekt på tre gånger EU-bidraget.
2.2.
Förvaltnings- och kontrollsystem
2.2.1.
Risker som identifierats
Inom
programdelen Progress kommer centraliserad direkt förvaltning att innebära a)
tilldelning av ett stort antal kontrakt och bidrag för specifika verksamheter
(även relevant för programdelen Eures), b) betalning av ett stort antal
driftsbidrag till icke-statliga organisationer och c) samarbete med
internationella organisationer (även relevant för programdelen
Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap som genomförs med gemensam
förvaltning). Den största risken kommer (framför allt) att härröra från mindre
organisationers kapacitet att effektivt kontrollera utgifter samt att
säkerställa öppenhet när det gäller de transaktioner som utförs.
2.2.2.
Planerade kontrollmetoder
Med
tanke på programmets art kommer den faktiska förvaltningen av anslagen att
grundas på ett system med kumulativa kontroller som baseras på de interna
kontrollstandarderna, kontroll av transaktioner med GD EMPL och kontroll av
transaktioner i medlemsstaterna. Den
ekonomihanteringsprocess som används för att genomföra budgeten kommer att
grundas på modell 1, dvs. decentraliseras på operativ enhetsnivå och
kompletteras med stickprovskontroller. Denna organisation respekterar principen
om ”fyra ögon” helt i enlighet med budgetförordningen. Alla
transaktioner kommer att dubbelkontrolleras: 100 % av transaktionerna
kontrolleras av finansieringskontrollanter (första förhandsbedömningen) och
ytterligare skrivbordskontroller genomförs på förhand av en kompletterande
kontrollant (andra förhandsbedömningen), vars mål ska vara att kontrollera
mellan 10 % och 20 % av alla transaktioner, motsvarande minst
50 % av budgeten. I undantagsfall, om den vidaredelegerade utanordnaren
inte är övertygad om att den underliggande operationen följer reglerna, kan
kontroller på plats anordnas före den slutliga utbetalningen. Dessa kontroller
ska utföras av externa revisorer. Efterhandsrevisioner
kommer också att göras på plats av externa revisorer för ett urval av
transaktionerna. Vid urvalet av dessa transaktioner kommer man att kombinera
riskbedömning och slumpmässigt urval. Dessutom
kommer den nuvarande redovisningsenheten att göra efterhandskontroller i form
av revisioner. När
det gäller internationella organisationer ska de vara skyldiga att i
räkenskaper och vid revision, intern kontroll och upphandling tillämpa normer
som är likvärdiga med de internationellt vedertagna. Dessutom kan enskilda
avtal som sluts med internationella organisationer om beviljande av
finansiering innehålla detaljerade bestämmelser om hur de uppgifter som har
anförtrotts dessa organisationer ska genomföras. Avtalen kommer också att
säkerställa att det varje år i efterhand offentliggörs vilka som mottagit medel
ur budgeten.
2.2.3.
Kostnader för kontroll
Det
har gjorts en uppskattning av kostnaderna för kontrollerna (för alla insatser
som direkt eller indirekt är relaterade till kontrollen av
stödmottagarens/anbudsvinnarens rättigheter och utgifternas korrekthet).
Kostnadsuppgifterna har samlats in genom intervjuer med personalen om hur många
heltidsekvivalenter som används för kontroll. Resultat
av beräkningen per kalenderår: Förhandskontroller
från skrivbordet och på plats: 5 616 200 euro (0,6 % av medlen –
958,19 miljoner euro). Efterhandskontroller
på plats: 531 000 euro (0,05 % av medlen – 958,19 miljoner euro). Totala
kontrollkostnader per kalenderår: 6 147 200 euro (0,64 % av
medlen – 958,19 miljoner euro).
2.2.4.
Kontrollvinster
De
årliga kostnaderna för den föreslagna kontrollnivån motsvarar ungefär 5 %
av årsbudgeten för operativa utgifter (i åtaganden – dvs. 6 147 200
euro/123 627 000 euro för första året i enlighet med tabell 3.21.).
Detta motiveras av det stora antalet transaktioner som ska kontrolleras (se
resultat under avsnitt 3.2.2). När det gäller sysselsättning och sociala
frågor omfattar såväl den direkta förvaltningen som den gemensamma tilldelningen
av många kontrakt och åtgärdssubventioner, liksom utbetalning av en stor mängd
driftbidrag till icke-statliga organisationer, föreningar och fackförbund.
Risken i samband med dessa aktiviteter gäller kapaciteten hos (framför allt)
mindre organisationer att kontrollera utgifterna effektivt. Förra
året kontrollerade finansieringskontrollanterna 21,8 % av alla
transaktioner, vilket motsvarade 84,6 % av den sammanlagda budgeten
(59,4 % för utgifter under den direkta förvaltningen). Följaktligen
minskade antalet upptäckta fel från 95 stycken 2009 till 67 stycken 2010,
vilket motsvarar en felprocent på 8,6 % av antalet finansiella
transaktioner. De flesta felen var formella och fick inga konsekvenser när det
gällde att säkra de berörda transaktionernas laglighet och regelmässighet. Externa
revisorer kontrollerade 20,78 % av budgeten på plats under 2010. Felprocenten
låg under väsentlighetsnivån (1,08 %).
2.2.5.
Förväntad risk för överträdelser av de gällande
reglerna
Tidigare
felprocent vid förhandskontrollerna av transaktionerna uppgick till 8,6 %
av det totala antalet finansiella transaktioner 2010. Som påpekades i fjolårets
verksamhetsrapport från GD EMPL har inget av de upptäckta felen fått konsekvenser
när det gällde att säkra de berörda transaktionernas laglighet och
regelmässighet. Tidigare
felprocent vid kontroller på plats under direkt förvaltning var 1,08 %.
Denna felprocent ansågs vara acceptabel, eftersom den understeg
väsentlighetsnivån på 2 %. De
ändringar som föreslås av programmet kommer inte att ändra det nuvarande sättet
att förvalta anslagen. Det befintliga kontrollsystemet har visat sig vara
adekvat för att förebygga och/eller upptäcka fel och/eller oegentligheter, och
i förekommande fall korrigera dessa. Felfrekvensen förväntas därför ligga kvar
på samma nivåer som tidigare.
2.3.
Åtgärder för att förebygga bedrägeri och
oegentligheter/oriktigheter
Ange befintliga eller
planerade förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder. När
åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning genomförs ska
kommissionen på lämpligt sätt säkerställa att Europeiska unionens ekonomiska
intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och all
annan olaglig verksamhet, effektiva kontroller och, där oegentligheter
uppdagats, med återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder
och, i förekommande fall, med effektiva, proportionella och avskräckande
påföljder i enlighet med artikel 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om
skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[25] och artikel 53 a i
budgetförordningen. Kommissionen
eller dess företrädare och revisionsrätten ska på grundval av handlingar och på
plats ha rätt att granska alla bidragsmottagare, uppdragstagare och
underleverantörer som har tagit emot medel från unionen. Europeiska byrån för
bedrägeribekämpning (Olaf) ska ha rätt att genomföra kontroller och
inspektioner på plats hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs
av sådan finansiering i enlighet med de förfaranden som anges i rådets
förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996[26] för att fastställa om det har
förekommit bedrägeri, korruption eller all annan olaglig verksamhet i samband
med bidragsavtal, beslut om bidrag eller avtal som finansieras via EU:s budget. Utan
att det påverkar tillämpningen av föregående punkter ska beslut,
överenskommelser och avtal som följer av genomförandet av denna förordning
uttryckligen ange att kommissionen, inklusive Olaf och revisionsrätten, har
rätt att genomföra sådana revisioner, kontroller och inspektioner på plats.
3.
BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
3.1.
Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och
budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
· Befintliga budgetrubriker för utgifter Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i
nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i
den årliga budgetramen i nummerföljd. Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning……………………...……….] || Diff./Icke-diff. ([27]) || Från Efta-länder[28] || Från kandidatländer[29] || Från tredjeländer || Enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 1a || 04 03 04 XX Eures – driftsutgifter || Diff. || Ja || Ja || Nej || Nej 1a || 04 04 01 XX Progress – driftsutgifter || Diff. || Ja || Ja || Nej || Nej 1a || 04 04 15 XX Progressinstrumentet för mikrokrediter – driftsutgifter || Diff. || Nej || Nej || Nej || Nej 1a || 04 01 04 04 Eures – administrativa utgifter || Icke-diff. || Ja || Nej || Nej || Nej 1a || 04 01 04 10 Programmet Process Administrativa utgifter || Icke-diff. || Ja || Ja || Nej || Nej 1a || 04 01 04 11 Progressinstrumentet för mikrokrediter – administrativa utgifter || Icke-diff. || Nej || Nej || Nej || Nej · Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa de berörda
rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik –
de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgetramen i nummerföljd. Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning………………………………..] || Diff./Icke-diff. || Från Efta-länder || Från kandidatländer || Från tredjeländer || Enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 1 || [XX.YY.YY.YY] EU:s program för social förändring och social innovation – programdelen Progress – driftsutgifter || Diff. || Ja || Ja || Nej || Nej 1 || [XX.YY.YY.YY] EU:s program för social förändring och social innovation – programdelen Eures – driftsutgifter || Diff. || Ja || Nej || Nej || Nej 1 || [XX.YY.YY.YY] EU:s program för social förändring och social innovation – programdelen Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap – driftsutgifter || Diff. || Ja || Ja || Nej || Nej 1a || [XX.YY.YY.YY] EU:s program för social förändring och social innovation – programdelen Progress – administrativa utgifter || Icke-diff. || Ja || Ja || Nej || Nej 1a || [XX.YY.YY.YY] EU:s program för social förändring och social innovation – programdelen Eures – administrativa utgifter || Icke-diff. || Ja || Nej || Nej || /Nej 1a || [XX.YY.YY.YY] EU:s program för social förändring och social innovation – programdelen Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap – administrativa utgifter || Icke-diff. || Ja || Ja || Nej || Nej
3.2.
Beräknad påverkan på utgifter
3.2.1.
Sammanfattning av den beräknade inverkan på
utgifterna
Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen: || Antal || Rubrik 1: Smart tillväxt för alla GD: <EMPL> || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || TOTALT Driftsanslag || || || || || || || || || || || Programdelen Progress || Åtaganden || (1) || 74,176 || 75,858 || 77,413 || 78,618 || 80,297 || 82,098 || 85,694 || || || || 554,154 Betalningar || (2) || 23,617 || 46,581 || 50,306 || 70,130 || 68,425 || 69,129 || 71,773 || 61,677 || 52,866 || 39,650 || 554,154 Programdelen Eures || Åtaganden || (1a) || 18,544 || 18,964 || 19,353 || 19,654 || 20,075 || 20,524 || 21,424 || || || || 138,538 Betalningar || (2a) || 14,703 || 15,033 || 15,333 || 15,573 || 15,903 || 16,209 || 16,984 || 14,400 || 14,400 || || 138,538 Programdelen Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap || Åtaganden || (1a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 || || || || 184,718 Betalningar || (2a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 || || || || 184,718 Reserv || 6,181 || 6,322 || 6,451 || 6,551 || 6,692 || 6,842 || 7,141 || || || || 46,180 || || || || || || || || || || || TOTALA anslag för GD <EMPL> || Åtaganden || = 1 + 1a + 3 || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 || || || || 923,590 Betalningar || = 2 + 2a +3 || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 || || || || 923,590 Betalningar || (5) || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590 TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || 4,400 || 4,600 || 5,000 || 5,000 || 5,200 || 5,200 || 5,200 || || || || 34,600 TOTALA anslag under RUBRIK 1 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || = 4+ 6 || 128,027 || 131,030 || 134,021 || 136,029 || 139,030 || 142,029 || 148,024 || || || || 958,190 Betalningar || = 5+ 6 || 73,627 || 97,822 || 102,894 || 123,460 || 122,986 || 124,746 || 129,662 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 958,190 Om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget
eller initiativet: TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || || || || || TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || || || || || || || || || || || TOTALA anslag under RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (Referensbelopp) || Åtaganden || = 4+ 6 || || || || || || || || || || || Betalningar || = 5+ 6 || || || || || || || || || || || Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 5 || Administrativa utgifter Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT GD: <EMPL.> || Personalresurser || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,0 Övriga administrativa utgifter || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94 TOTALT GD <EMPL.> || Anslag || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14 TOTALA anslag under RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (Summa åtaganden = summa betalningar) || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || TOTALT TOTALA anslag under RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 144,047 || 147,05 || 150,041 || 152,049 || 155,05 || 158,049 || 160,044 || || || || 1 070,33 Betalningar || 89,647 || 133,844 || 118,91 || 139,483 || 139,007 || 140,767 || 145,679 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 1 070,33
3.2.2.
Beräknad inverkan på driftsanslagen
–
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk –
þ Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk, enligt
följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre
decimaler) Åtgärds- och resultatbeteckning ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT Resultat Typ av resultat[30] || Genomsnittlig kostnad för resultatet || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Totalt antal resultat || Total kostnad SPECIFIKT MÅL nr 1: Utveckla och sprida resultat av jämförande analyser av hög kvalitet för att se till att unionens sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor bygger på välgrundade fakta och är relevanta för behoven, problemen och förutsättningarna i de enskilda medlemsstaterna och de övriga deltagande länderna Övervakning och bedömning av genomförandet och effekterna av EU:s lagstiftning och politik inom sysselsättning, arbetsvillkor och socialpolitik, inbegripet genom relevanta expertnätverk || Dataförvaring, land och juridiskt expertnätverk || 0,20 || 14 || 2,698 || 14 || 2,708 || 14 || 2,718 || 14 || 2,968 || 14 || 2,739 || 14 || 3,049 || 14 || 3,191 || 98 || 20,071 Forskning och analys som rör sysselsättning, arbetsvillkor och socialpolitik i syfte att informera och forma den politiska dagordningen på EU-nivå och internationell nivå, bl.a. genom samarbete med internationella organisationer || (Prospektiva) studier, samarbete med intern. org. || 0,34 || 14 || 4,338 || 14 || 4,67 || 14 || 4,495 || 14 || 4,842 || 14 || 4,749 || 14 || 5,267 || 14 || 5,585 || 98 || 33,946 Utveckling och spridning av gemensamma metoder, indikatorer och riktmärken som rör sysselsättning och socialpolitik || Rörlighet i arbetslivet, samarbete med Cedefop, nya indikatorer, gemensamma projekt med gemensamma forskningscentrumet || 0,79 || 5 || 3,87 || 5 || 3,886 || 5 || 3,691 || 5 || 3,918 || 5 || 3,936 || 5 || 4,102 || 5 || 4,4 || 35 || 27,803 Insamling, utveckling och spridning av uppgifter och statistik, särskilt i samarbete med Eurostat, undersökningar || Den europeiska standarden för yrkesklassificering (ESCO), det europeiska systemet för övervakning av lediga platser, Eurobarometrar, särskilda moduler i AKU, databas över arbetsmarknadsåtgärder || 0,5 || 10 || 7,112 || 10 || 7,115 || 10 || 6,94 || 10 || 7,187 || 10 || 7,124 || 10 || 7,262 || 10 || 7,301 || 70 || 50,041 Konsekvensbedömningar och utvärderingar i syfte att informera kommissionens beslutsfattande processer, inbegripet utvärderingar av programmet || Rapporter, förberedande studier för konsekvensbedömning || 0,32 || 6 || 1,747 || 5 || 1,549 || 7 || 2,847 || 5 || 1,785 || 7 || 2,915 || 5 || 1,946 || 7 || 2,376 || 42 || 15,165 Årlig uppföljning av programmet || Årliga övervakn.ings-rapporter || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 3 || 0,9 Delsumma för specifikt mål nr 1 || 49 || 19,765 || 49 || 20,228 || 50 || 20,691 || 49 || 21 || 50 || 21,463 || 49 || 21,926 || 50 || 22,853 || 463 || 147,926 SPECIFIKT MÅL nr 2: Underlätta effektivt och integrerat informationsutbyte, ömsesidigt lärande och dialog om unionens sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor på unionsnivå, nationell och internationell nivå för att hjälpa medlemsstaterna och de övriga deltagande länderna att utveckla sin politik och genomföra unionslagstiftningen Expertgranskningar, ömsesidigt lärande och utbyte av bästa metoder inom angränsande politikområden || Dialog mellan offentliga arbetsförmedlingar, resultatjämförelser, seminarier för ömsesidigt lärande || 0,19 || 30 || 5,71 || 29 || 5,545 || 31 || 6,062 || 31 || 6,1 || 31 || 6,076 || 31 || 6,093 || 32 || 6,471 || 215 || 42,057 Utveckling och underhåll av informationssystem i syfte att utbyta och sprida information om EU:s politik och lagstiftning inom närliggande områden || Gem. projekt med OECD, ILO, Världs-banken, kompetenskartan för EU, webbverktyget för utvärderad praxis för arbetsförmedlingar || 0,93 || 6 || 5,15 || 6 || 5,343 || 6 || 5,248 || 6 || 5,514 || 6 || 5,713 || 6 || 6,114 || 6 || 6,143 || 42 || 39,225 Utbildning och ömsesidigt lärande riktat till rättstillämpare och beslutsfattare || Seminarier || 0,1 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 56 || 5,6 Information och informationskampanjer på EU-nivå och nationell nivå || Evenemang, audiovisuella medier och reklammaterial || 0,49 || 4 || 1,9 || 4 || 1,914 || 4 || 1,928 || 4 || 1,943 || 4 || 2,069 || 4 || 1,973 || 4 || 1,988 || 28 || 13,715 Utbyte av personal mellan nationella förvaltningar || Utväxling av inspektörer, yrkesinspektörskommittén, rapporter, besök || 0,06 || 16 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 112 || 6,3 Finansiering av europeiskt observationsorgan || Europeiska observationsorganet för sysselsättning || 0,29 || 5 || 1,32 || 5 || 1,344 || 5 || 1,368 || 5 || 1,393 || 5 || 1,419 || 5 || 1,445 || 5 || 1,471 || 35 || 9,76 Vägledningar, rapporter och utbildningsmaterial || Handledningar för god praxis och andra publikationer || 0,16 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 35 || 5,6 Nätverkssamarbete mellan specialiserade organ på europeisk nivå || Nätverket för chefer för offentliga arbetsförmedlingar, andra möten || 0,23 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 42 || 9,73 Internationella konferenser för att främja den externa dimensionen av sysselsättningspolitiken och socialpolitiken || Internationella konferenser || 0,7 || 14 || 0,9 || 14 || 0,912 || 14 || 0,924 || 14 || 0,937 || 14 || 0,949 || 14 || 0,962 || 14 || 1,336 || 98 || 6,92 Konferenser, seminarier, rundabordskonferenser, osv. om EU:s lagstiftning och policyfrågor inom sysselsättning, arbetsvillkor och socialpolitik || Evenemang på europeisk nivå, ordförandeskapets konferenser, seminarier för att stödja öppna samordningsmetoden || 0,16 || 18 || 2,906 || 19 || 3,24 || 20 || 3,041 || 20 || 3,082 || 21 || 3,216 || 22 || 3,447 || 23 || 3,85 || 143 || Tillvaratagande och spridning av programresultaten || Publikationer och IT-verktyg || 0,17 || 3 || 0,45 || 3 || 0,5 || 4 || 0,57 || 3 || 0,56 || 3 || 0,55 || 3 || 0,54 || 3 || 0,48 || 22 || 3,65 Delsumma för specifikt mål nr 2 || 115 || 22,226 || 115 || 22,688 || 119 || 23,031 || 118 || 23,419 || 119 || 23,882 || 120 || 24,464 || 122 || 25,629 || 828 || 165,339 SPECIFIKT MÅL nr 3: Tillhandahålla ekonomiskt stöd för beslutsfattare så att de kan testa sociala och arbetsmarknadspolitiska reformer, bygga upp de viktigaste aktörernas kapacitet att utforma och genomföra nyskapande sociala projekt och göra relevant kunskap och expertis tillgänglig Ekonomiskt stöd för nyskapande sociala projekt || Bidrag || 1,17 || 9 || 9,8 || 9 || 9,8 || 9 || 10,7 || 9 || 11,2 || 10 || 11,7 || 10 || 12 || 10 || 12,2 || 66 || 77,4 Kapacitetsuppbyggande verksamhet || Forskning, metodutveckling, analys, utbildningsverksamhet även genom nätverk av experter, gemenskapens praxis, digitala plattformar || 0,14 || 10 || 1,65 || 12 || 1,8 || 10 || 1,3 || 10 || 1,4 || 10 || 1,2 || 8 || 0,986 || 8 || 1,098 || 68 || 9,434 Informationskampanjer || Konferenser, workshops, expertgranskningar och utbyte av goda metoder, kommunikation || 0,15 || 10 || 1,609 || 12 || 1,765 || 14 || 1,671 || 10 || 1,275 || 10 || 1,281 || 10 || 1,5 || 10 || 1,8 || 76 || 10,901 Delsumma för specifikt mål nr 3 || 29 || 13,059 || 33 || 13,365 || 33 || 13,671 || 29 || 13,875 || 30 || 14,181 || 28 || 14,486 || 28 || 15,098 || 210 || 97,735 SPECIFIKT MÅL nr 4: Ge unionens och medlemsstaternas organisationer bidrag för att utveckla, främja och stödja genomförandet av unionens sysselsättnings- och socialpolitik och lagstiftning om arbetsvillkor Stöd till viktiga nätverk på EU-nivå vars verksamhet har samband med genomförandet av programmets mål (ramavtal) || Bidrag (löpande kostnaderna för nätverk) || 0,71 || 14 || 9 || 14 || 9,3 || 14 || 9,5 || 14 || 9,8 || 14 || 10 || 14 || 10,249 || 14 || 11 || 98 || 68,849 Stöd till offentliga myndigheter, det civila samhällets organisationer och andra relevanta aktörer (t.ex. nätverket för arbetsförmedlingar) efter offentliggörande av anbudsinfordringar || Projektbidrag || 0,6 || 16 || 8,927 || 16 || 9,051 || 16 || 9,276 || 16 || 9,249 || 16 || 9,472 || 16 || 9,645 || 16 || 9,775 || 112 || 65,395 Kapacitetsuppbyggnad för mikrokreditgivare || Utbyte av god praxis, utbildning, rådgivning och klassificering || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 1,224 || 20 || 1,248 || 20 || 1,273 || 20 || 1,299 || 20 || 1,325 || 20 || 1,341 || 140 || 8,91 Delsumma för specifikt mål nr 4 || 50 || 19,127 || 50 || 19,575 || 50 || 20,024 || 50 || 20,322 || 50 || 20,771 || 50 || 21,219 || 50 || 22,116 || 350 || 143,154 SPECIFIKT MÅL nr 5: Se till att lediga platser, platsansökningar och all tillhörande information är tillgänglig för potentiella sökande och arbetsgivare Utveckling av Eures webbplats, hjälpcentral och portal för rörlighet i arbetslivet || Databas över meritförteckningar och lediga platser på portalen för rörlighet i arbetslivet || 1,5 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 28 || 42 Stöd för arbetsförmedlingarna i syfte att utveckla europeiska arbetsmarknader som är öppna och tillgängliga för alla, genom utbildning och nätverksbyggande för Eures, information och kommunikations verksamhet och anordnande av jobbdagar || Utbildning, samordningsmöten för arbetsgrupp för utbildning, informationskampanjer, hjälp med att anordna jobbmässor || 1,4 || 3 || 3,019 || 3 || 3,439 || 3 || 3,829 || 3 || 4,129 || 3 || 4,549 || 3 || 4,999 || 3 || 5,899 || 21 || 29,863 Delsumma för specifikt mål nr 5 || 7 || 9,019 || 7 || 9,439 || 7 || 9,829 || 7 || 10,129 || 7 || 10,549 || 7 || 10,999 || 7 || 11,899 || 49 || 71,863 SPECIFIKT MÅL nr 6: Utveckla tjänster för rekrytering och placering av arbetstagare genom direktförbindelser på europeisk nivå för lediga tjänster och platsansökningar Anställning av arbetstagare genom granskning och godkännande av lediga platser och platsansökningar på europeisk nivå, inklusive åtgärder för att placera ungdomar i sysselsättning || Antal unga arbetstagare som anställs i andra EU-medlemsstater än bosättningslandet || 3 175 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 21 000 || 66,675 Delsumma för specifikt mål nr 6 || 66,675 SPECIFIKT MÅL nr 7: Öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering Mikrokrediter || Volym mikrokrediter (milj. euro) || 0,002 || 5 657 || 11,314 || 5 837 || 11,674 || 5 972 || 11,944 || 6 015 || 12,030 || 6 074 || 12,148 || 6 134 || 12,268 || 6 269 || 12,538 || 4 1958 || 83,916 Delsumma för specifikt mål nr 7 || 83,916 SPECIFIKT MÅL nr 8: Bygga upp den institutionella kapaciteten hos instanser som tillhandahåller mikrokrediter Finansiering för uppbyggnad av kapacitet genom bidrag, lån och kapitalinvesteringar || Antal mikrokreditgivare som stöds || 0,203 || 4 || 0,812 || 5 || 1,015 || 5 || 1,015 || 6 || 1,218 || 7 || 1,421 || 7 || 1,421 || 8 || 1,62 || 42 || 8,522 Delsumma för specifikt mål nr 8 || 8,522 SPECIFIKT MÅL nr 9: Stödja utvecklingen av sociala företag Lån, eget kapital för sociala företag || Antal sociala företag som erhållit lån respektive eget kapital || 0,12 || 105 || 12,600 || 105 || 12,600 || 107 || 12,840 || 108 || 12,960 || 110 || 13,200 || 114 || 13,680 || 120 || 14,400 || 769 || 92,28 Delsumma för specifikt mål nr 9 || 92,28 TOTAL KOSTNAD || || 97,682 || || 99,881 || || 101,879 || || 103,478 || || 105,677 || || 108,062 || || 112,825 || || 877,41
3.2.3.
Beräknad påverkan på administrativa anslag
3.2.3.1.
Sammanfattning
–
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i
anspråk –
þ Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk
enligt följande: Miljoner euro
(avrundat till tre decimaler) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetplanen || || || || || || || || Personalresurser || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2 Övriga administrativa utgifter || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94 Delsumma för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14 Utanför RUBRIK 5[31] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || || || || || || || || Övriga administrativa utgifter || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 24,969 Delsumma utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 24,969 TOTALT (driftsanslag, utan tilldelning av reserven på 5 %) || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 137,109 || 6,117 || 6,117 || 6,117 || 6,117 || 6,117 || 42,819
3.2.3.2.
Uppskattade behov av personalresurser
–
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk –
þ Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk
enligt följande: Uppskattningen ska uttryckas i heltidsekvivalenter
utan decimaler || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Tjänster i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || || 04 01 01 01 (Huvudkontoret och kommissionens representationskontor) || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || XX 01 01 02 (Delegationer) || || || || || || XX 01 05 01 (Indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || 10 01 05 01 (Direkta forskningsåtgärder) || || || || || || Extern personal (i heltidsekvivalenter)[32] || || 04 01 02 01 (Kontraktsanställda, vikarier och nationella experter [”samlade anslag”]) || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || XX 01 02 02 (Kontraktsanställda, vikarier, unga experter, lokalanställda och nationella experter vid delegationerna) || || || || || || XX 01 04 åå[33] || Vid huvudkontoret[34] || || || || || || Vid delegationerna || || || || || || XX 01 05 02 (Kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – Indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || 10 01 05 02 (Kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – Direkta forskningsåtgärder) || || || || || || Andra budgetposter (ange närmare) || || || || || || TOTALT || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 XX är det
politikområde eller den avdelning i budgeten som berörs. Behovet av personal och administrativa
resurser ska täckas av det anslag som redan beviljats för att förvalta åtgärden
och/eller som omfördelats inom generaldirektoratet, vid behov tillsammans med
ytterligare tilldelning som beviljas det ansvariga generaldirektoratet inom
ramen för det årliga budgetförfarandet och med hänsyn till
budgetrestriktionerna. Beskrivning av de
uppgifter som ska utföras: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Extern personal ||
3.2.4.
Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
–
þ Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga
budgetramen –
¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken
i den fleråriga budgetramen Förklara vilka ändringar i planeringen som krävs, och
ange berörda budgetrubriker och belopp. –
¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen
utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[35] Förklara vad som krävs, och ange berörda rubriker i
budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
3.2.5.
Bidrag från tredje part
–
Förslaget/initiativet ingår inga bidrag från tredje
parter –
Förslaget/initiativet omfattar
samfinansiering, som beräknas nedan: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt Ange samfinansierande organ || || || || || || || || TOTALA anslag som samfinansieras || || || || || || || ||
3.3.
Beräknad inverkan på inkomsterna
–
þ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida –
¨ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: ¨ Påverkan på egna medel ¨ Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Inkomstsidan linje: || Tillgängliga anslag för det pågående budgetgenom-förandet || Påverkan av förslaget/initiativet[36] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) Artikel … … … …. || || || || || || || || För diverse inkomster
avsatta för särskilda ändamål, ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som
berörs. - Ange metoden för att beräkna effekterna på inkomsterna. - [1] Lägg
till en hänvisning. [2] EUT
C, , s. . [3] EUT
C, , s .. [4] KOM(2011)
500. [5] EUT L 315, 15.11.2006, s. 1. [6] EUT L 141, 27.5.2011, s. 1. [7] EGT L 5, 10.1.2003, s. 16. [8] EUT
L 87, 7.4.2010, s. 1. [9] Rådets
beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas
sysselsättningspolitik (EUT L 308, 24.11.2010, s. 46). [10] KOM(2007) 708,
13.11.2007. [11] KOM(2011)
XXX. [12] EUT
L 55, 28.2.2011, s. 13. [13] EUT
L 124, 20.5.2003, s. 36. [14] I
nuvarande priser. [15] EUT
L XXX, XX.XX.2012, s. XX. [16] EGT
L 312, 23.12.1995, s. 1. [17] EGT
L 292, 15.11.1996, s. 2. [18] EGT
L 114, 30.4.2002, s. 6. [19] EUT L 5,
10.1.2009, s. 16. [20] Verksamhetsbaserad
förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna
förkortningarna ABM respektive ABB. [21] Evaluation of the Social OMC, 2011, Study
on Stakeholders’ Involvement in the Implementation of the Social OMC, 2010. [22] Mätt
som den uppskattade andel av budgeten som avsatts för att generera denna typ av
kunskap. [23] Med
kapacitet avses här kunskap som är relevant för utformningen av politik och
informationsinsatser, färdigheter och förmåga att aktivt och effektivt förorda
dem samt (för organisationer) förbättrad intern organisation (inbegripet
förbättrad strategisk planering och resultatorienterad förvaltning). [24] Evers och Jung/EMN, EIF Market studies on micro lending in the
European Union: capacity building and policy recommendations, mars 2009. Enligt studien omfattar den
institutionella kapaciteten vision och strategi, finansiering, personal,
operativ förvaltning samt system och infrastruktur. [25] EGT
L 312, 23.12.1995, s. 1. [26] EGT
L 292, 15.11.1996, s. 2. [27] Differentierade
respektive icke-differentierade anslag. [28] Efta:
Europeiska frihandelssammanslutningen. [29] Kandidatländer
och i förekommande fall potentiella kandidatländer. [30] Resultaten
som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal
studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [31] Tekniskt
och/eller administrativt stöd och utgifter för stöd för genomförandet av
EU-program och/eller åtgärder (tidigare ”BA-poster”), indirekta
forskningsutgifter, direkta forskningsutgifter. [32] Denna
fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska
versionen. [33] Särskilt
tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare
”BA-poster”). [34] I
huvudsak för strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för
landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska fiskerifonden (EFF). [35] Se
punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet. [36] När
det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska
nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för
uppbördskostnader.