EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32018R0823
Commission Implementing Regulation (EU) 2018/823 of 4 June 2018 terminating the partial interim review of the countervailing measures applicable to imports of certain rainbow trout originating in the Republic of Turkey
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/823 av den 4 juni 2018 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/823 av den 4 juni 2018 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet
C/2018/3280
EUT L 139, 5.6.2018, p. 14–24
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
5.6.2018 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 139/14 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/823
av den 4 juni 2018
om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA GENOMFÖRANDEFÖRORDNING,
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), (nedan kallad grundförordningen) särskilt artikel 19.4, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1) |
Efter att ha gjort en antisubventionsundersökning (nedan kallad ursprunglig undersökning) införde kommissionen, genom genomförandeförordning (EU) 2015/309 (2), slutgiltiga utjämningstullar på import av viss regnbåge (nedan kallade gällande åtgärder) med ursprung i Republiken Turkiet (nedan kallad Turkiet). |
1.2 Begäran om en partiell interimsöversyn
(2) |
Den 13 mars 2017 begärde Aegean Exporters Association (nedan kallad sökanden) en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärderna. |
(3) |
Begäran innehöll bevisning för att en ändring som gjordes i införandet av direkta produktionssubventioner 2016 lett till en betydande minskning av subventionsnivån för regnbågsproducenter i Turkiet och att åtgärderna därför inte längre var nödvändiga för att kompensera för subventionen. Sökanden framhöll även att ändringen var av bestående karaktär. Sökanden ansåg följaktligen att de gällande åtgärderna måste ses över. |
1.3 Inledande av en partiell interimsöversyn
(4) |
Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en partiell interimsöversyn offentliggjorde kommissionen den 20 juli 2017 ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning om inledande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (3) av en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
1.4 Översynsperiod
(5) |
Översynsperioden var mellan den 1 juli 2016 och den 30 juni 2017. För att bedöma huruvida subventionerna för regnbågsproducenter minskat sedan den ursprungliga undersökningen och huruvida ändringen var av bestående karaktär, analyserade kommissionen även utvecklingen av de totala subventionsbelopp som de turkiska myndigheterna beviljat regnbågsproducenter efter den ursprungliga undersökningsperioden (från den 1 januari till den 31 december 2013). |
1.5 Parter som berörs av undersökningen
(6) |
Kommissionen underrättade sökanden, kända exporterande producenter i Turkiet, unionsproducenter, användare och handlare som man visste var berörda, unionsproducenters intresseorganisationer och de turkiska myndigheterna om inledandet av den partiella interimsöversynen. |
(7) |
Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
(8) |
Två berörda parter gjorde en inlaga för att försvara nödvändigheten att bibehålla de gällande åtgärderna. En av parterna, Dansk Akvakultur (som företrädde klaganden i den ursprungliga undersökningen), ansåg inte att villkoren i artikel 19 i grundförordningen var uppfyllda. Denna part hävdade att begäran innehöll ofullständig information som gav en felaktig bild av subventionerna till regnbågsproducenter i Turkiet och att de ändringar som de turkiska myndigheterna infört inte kunde anses vara ”av bestående karaktär”. Den andra parten, ett spanskt vattenbruksföretag, hävdade också att utjämningsåtgärderna måste bibehållas och att priserna för turkisk import är lägre än priserna för regnbågsproducenter i unionen. |
1.6 Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Turkiet
(9) |
Med tanke på det stora antalet exporterande producenter meddelade kommissionen, i tillkännagivandet om inledande, att kommissionen eventuellt skulle genomföra ett stickprovsförfarande avseende exporterande producenter, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
(10) |
För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i sådana fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande producenter i Turkiet att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Turkiets delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som skulle kunna vara intresserade av att medverka i undersökningen. De uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande skickades till mer än totalt 70 företag i Turkiet. |
(11) |
27 exporterande producenter lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval av fem exporterande producenter/producentgrupper, varav tre exporterande producenter/producentgrupper som stod för den största exportvolymen till unionen och två mindre exporterande producenter/producentgrupper. Kommissionen ansåg att det föreslagna urvalet var representativt. |
(12) |
Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Två grupper av exporterande tillverkare, KLC Group och Sagun Group, begärde att få ingå i urvalet. Med tanke på KLC Groups stora exportvolym beslutade kommissionen att ta med bolaget i urvalet för att kunna göra en riktig bedömning av det ändrade systemets inverkan på sektorn. Kommissionen beslutade dock att ge avslag på Group Saguns (4) begäran om att få ingå i urvalet, på grund av den begränsade tid som fanns till förfogande för undersökningen. |
(13) |
Det slutliga urvalet bestod därmed av följande exporterande producenter/grupper av exporterande producenter och deras närstående företag:
|
(14) |
Det slutliga urvalet utgjorde nästan 71 procent av importvolymen för den produkt som översynen gäller som exporterades till unionen under översynsperioden. Kommissionen ansåg att urvalet var representativt och att kommissionen utifrån detta skulle kunna göra en riktig analys av verkningarna av de turkiska myndigheternas ändringar för samtliga företag inom sektorn. |
1.7 Frågeformulär och kontrollbesök
(15) |
Kommissionen begärde och kontrollerade alla de uppgifter som ansågs nödvändiga för att bedöma ändringarnas verkningar på genomförandet av det system för direkta subventioner som de turkiska myndigheterna infört. |
(16) |
Kommissionen skickade frågeformulär till de sex exporterande producenter/producentgrupper som ingick i urvalet och till de turkiska myndigheterna. Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från alla dessa parter. |
(17) |
Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos en av de grupper av exporterande producenter som ingick i urvalet, nämligen Alima Group. Kommissionen gjorde även kontrollbesök på plats hos de turkiska myndigheterna. Med tanke på slutsatserna i kapitel 4.3.4 beslutade kommissionen att inte göra några besök hos övriga företag som ingick i urvalet. |
1.8 Utlämnande av uppgifter
(18) |
Den 21 februari 2018 meddelande kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheterna och övervägandena i undersökningen och uppmanade dem att senast den 18 mars 2018 inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
(19) |
De turkiska myndigheterna, sökanden, de fyra exporterande producenter som ingick i urvalet och Dansk Akvakultur lämnade synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Ett hörande mellan kommissionen, de turkiska myndigheterna och sökanden ägde rum den 23 mars 2018. Ett hörande mellan kommissionen och Dansk Akvakultur ägde rum den 16 april 2018. |
2. DEN PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT
(20) |
Den produkt som översynen gäller är regnbåge (Oncorhynchus mykiss):
med ursprung i Turkiet och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (Taric-nummer 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 och 0305430011) (nedan kallad den produkt som översynen gäller). |
(21) |
I den ursprungliga undersökningen drog kommissionen slutsatsen att de produkter som framställdes i unionen och de som framställdes i Turkiet är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
3. SUBVENTIONER SOM VAR FÖREMÅL FÖR UTJÄMNING I DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN
(22) |
I den ursprungliga undersökningen granskade kommissionen en rad åtgärder som de turkiska exporterande regnbågsproducenterna omfattades eller kan ha omfattats av under den ursprungliga undersökningsperioden (2013) (se skäl 37 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 (5) om införande av en provisorisk utjämningstull). |
(23) |
De subventioner som de turkiska regnbågsproducenterna framför allt omfattades av under den ursprungliga undersökningsperioden var direkta subventioner per kilo till alla regnbågsproducenter på mellan 7 % och 9,6 %. Två av de företag som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen åtnjöt subventionerade lån. Kommissionen konstaterade ett subventionsbelopp genom subventionerade lån för det ena företaget (Kilic) på 0,1 % och att det för det andra företaget (Özpekler) på 0,3 %. |
(24) |
Kommissionen konstaterade att förmånerna inom alla övriga subventionsåtgärder som granskades under den ursprungliga undersökningsperioden var obefintliga eller försumbara. De åtgärder som införts för regnbågsproducenter jämnade därför i huvudsak ut de direkta subventionerna. |
(25) |
Under den ursprungliga undersökningsperioden (2013) beviljades regnbågsproducenter direkta subventioner på grundval av dekret nr 2013/4463 av den 7 mars 2013 om jordbrukssubventioner 2013 (nedan kallat 2013 års dekret). Detta dekret omfattade regnbåge som producerades 2013. |
(26) |
Enligt 2013 års dekret beviljades subventioner för alla regnbågsproducenter som hade en giltig produktionslicens för en viss fiskodlingsenhet. En produktionslicens skulle kunna avse en viss produktion till havs eller i en damm eller inlandsproduktion. En regnbågsproducent skulle kunna ha flera produktionslicenser (fiskodlingsenheter) i en och samma damm eller i ett och samma område till havs. Enligt 2013 års dekret var produktion inom var och en av dessa licenser subventionsberättigad upp till följande gränser: Regnbågsproducenterna fick 0,65 turkiska lira/kg vid produktion på upp till 250 ton per år, inom varje produktionslicens. För produktion på mellan 251 och 500 ton, fick regnbågsproducenterna hälften av det beloppet (0,325 turkiska lira/kg). Inga subventioner erhölls för produktion över 500 ton. |
4. UNDERSÖKNINGENS RESULTAT
4.1 Allmän information
(27) |
Subventioner för regnbågsproduktion regleras genom ett dekret som den turkiska regeringen antar på årlig basis. I dekretet anges grundläggande villkor och subventionernas storlek för vattenbruksproduktion i Turkiet. Förfarandena och principerna för genomförandet av dekretet fastställs vidare genom årliga kommunikéer från livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet. |
(28) |
Eftersom översynsperioden omfattade andra halvåret av 2016 och första halvåret av 2017 undersökte kommissionen för det första storleken på och villkoren för de subventioner som getts eller skulle ges till regnbågsproducenter 2016 och 2017 (se kapitel 4.2). |
(29) |
För det andra analyserade kommissionen den allmänna utvecklingen av storleken på de subventioner som Turkiet beviljat från den ursprungliga undersökningen och fram till i dag (se kapitel 4.3). För det tredje bedömde kommissionen huruvida en väsentlig ändring skett i subventionsnivån och huruvida ändringen skulle kunna anses vara ”av bestående karaktär” (se kapitel 4.4). |
4.2 Subventioner som beviljats för regnbågsproduktion 2016 och 2017
4.2.1 Subventioner för regnbågsproduktion 2016
(30) |
Under 2016 beviljades subventioner till regnbågsproducenter på grundval av dekret nr 2016/8791 (6) om jordbrukssubventioner 2016 (nedan kallat 2016 års dekret). Vidare fastställs utförliga villkor för beviljandet av subventionerna i kommuniké nr 2016/33 (7) om vattenbruksstöd. |
(31) |
Medan storleken på subventioneringen mätt i turkiska lira/kg låg kvar på 2013 års nivåer, undantogs licensierade odlingar som fanns i samma potentiella område som ministeriet fastställt, i samma dammreservoar eller i en regionaliserad dammreservoar i samma område från subventioner genom en ny artikel 4.16. |
(32) |
Om en regnbågsproducent hade mer än en produktionslicens (eller ”fiskodlingsenhet”) i samma potentiella havsområde, enligt ministeriets definition, i samma reservoar (damm) eller i samma reservoarer i samma regioner, vilken tillhörde samma person eller samma företag, betraktades sådana licenser eller fiskodlingsenheter, i enlighet med den artikeln och till skillnad från situationen under den ursprungliga undersökningsperioden, som en enda licens eller enhet tillhörande nämnda företag, och den direkta subventionen skulle då betalas enligt den tolkningen. Sökanden hävdade att artikeln hade lett till att den subventionsberättigade produktionsvolymen minskade, vilket resulterade i att subventionerna till regnbågsproducenterna minskade kraftigt. Kommissionen konstaterade emellertid att detta villkor hade två begränsningar. |
(33) |
För det första visade undersökningen att begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret, enligt uppgift från de turkiska myndigheterna, enbart avsåg regnbågsproduktion i dammreservoarer eller till havs men inte landbaserad produktion, vilken enligt uppgift från de turkiska myndigheterna utgör cirka 20 % av all regnbågsproduktion (8). Efter meddelandet av uppgifter bekräftade de turkiska myndigheterna också att 65 % av alla produktionsanläggningar (fiskodlingar) är belägna i inlandet och endast 35 % av produktionsanläggningarna (fiskodlingar) är belägna i dammreservoarer eller till havs. |
(34) |
Begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret hade därför ingen inverkan på 20 % av regnbågsproduktionen och inte heller på 65 % av produktionsanläggningarna eller fiskodlingarna. Detta gällde exempelvis ett av företagen i urvalet, Mittos, som hade sin regnbågsodling belägen i inlandet. Även en annan företagsgrupp som ingick i urvalet, Özpekler group, hade odlingar belägna i olika dammreservoarer. Enligt de uppgifter som lämnats av dessa företag/företagsgrupper (och som kontrollerats på regeringsnivå) var följaktligen båda berättigade till subventioner för lika många produktionslicenser (sex licenser i det ena fallet och tre i det andra) under 2015 (före lagändringen) som 2016 (när den nya lagstiftningen redan var i kraft). Lagändringen hade därför inte någon betydande inverkan på dessa företag. |
(35) |
För det andra tillämpades begränsningen per juridisk enhet, vilket innebar att varje företag i en grupp av närstående företag kunde ansöka om subventioner upp till de gränser som fastställts i dekretet. Detta innebar att om en företagsgrupp utgjordes av olika juridiska enheter med produktionsställen (licenser) i samma område skulle varje företag i gruppen kunna åtnjuta subventionen separat, även om företaget hade produktionsställen i samma område genom ett annat närstående företag. De turkiska myndigheterna bekräftade att så var fallet med en av de grupper som ingick i urvalet, nämligen Alima Group. Båda de närstående företagen i denna grupp hade rätt att begära subventioner trots att deras odlingar låg i samma område. |
(36) |
Dessa särdrag gjorde att begränsningens allmänna påverkan inte ledde till någon betydande minskning av antalet mottagare. Enligt uppgift från de turkiska myndigheterna minskade antalet odlingslicenser berättigade till direkt subventionering från 947 odlingslicenser 2015 till 837 odlingslicenser 2016 och 817 odlingslicenser 2017. Så som förklaras i skäl 34 såg vissa företag en minskning i antalet individuella stödberättigade licenser mellan 2015 och 2016 medan andra, till exempel Özpekler Group och Mittos, hade lika många stödberättigade licenser före och efter ändringen. |
(37) |
Utöver den lagändring som infördes genom artikel 4.16 i 2016 års dekret, införde de turkiska myndigheterna genom samma dekret även en ny direkt subvention för slutna produktionssystem från och med den 1 januari 2016 (9). I artikel 4.6 i dekretet fastställdes att målet var ”att till fullo utnyttja vattenresurserna i landet, i syfte att säkerställa odling av vattenbruksprodukter och olika arter på platser med begränsade vattenresurser”. |
(38) |
Subventioner för slutna produktionssystem skulle också kunna beviljas producenter av andra fiskarter som anges i dekretet, till exempel havsruda och havsabborre. Storleken på subventionen var 0,5 turkiska lira per kg fisk som producerats inom systemet, oavsett fiskart. |
4.2.2 Beviljade subventioner för regnbågsproduktion 2017
(39) |
I linje med metoden att varje år anta nya dekret och kommunikéer om subventioner för regnbågsproducenter, ersattes 2016 års dekret 2017 med dekret nr 2017/10465 (10) om jordbruksstödet för 2017 (nedan kallat 2017 års dekret). Vidare fastställs utförliga villkor för beviljandet av subventionerna i kommuniké nr 2017/38 (11) om vattenbruksstöd. |
(40) |
Bestämmelserna i artikel 4.16 om antalet stödberättigade licenser bibehölls i 2017 års dekret. Samtidigt infördes ett högre belopp för direkta subventioner för regnbågsproduktion. De nya subventionsbeloppen var följande:
|
(41) |
Även i 2017 års dekret infördes nya subventioner. Enligt uppgift från de turkiska myndigheterna ersatte och kompletterade dessa nya subventioner delvis de direkta subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen och syftade till att stödja fiskkonsumtionen i Turkiet, främja uppfyllandet av miljöstandarder, kampen mot sjukdomar, livsmedelskvalitet, diversifiering och spårbarhet. De nya subventionerna var följande:
|
(42) |
Syftet med subventioner för produktion av regnbåge på över 1 kg var att främja produktdiversifiering. Subventionsbeloppet fastställdes till 0,25 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton och till halva beloppet (0,125 turkiska lira/kg) för en produktion på 250–500 ton. Begränsningen för de behörighetskriterier som anges i artikel 4.16, och som förklaras närmare i skäl 32–35, tillämpades även för denna subventionstyp. |
(43) |
Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att subventionen för regnbåge på över 1 kg enbart gäller den berörda produkten om dess vikt ligger mellan 1 och 1,2 kg. De hävdade att regnbåge som väger mer än 1,2 kg inte längre omfattas av definitionen för den berörda produkten. Enligt de turkiska myndigheterna kommer jordbruksministeriet dessutom att i den kommande kommunikén, med villkoren för subventionssystemen för 2018 års produktion, begränsa subventionen till att gälla regnbåge som väger över 1,25 kg. Därför bör subventionen för regnbåge som väger över 1 kg inte beaktas vid bedömningen av utvecklingen av subventionsbeloppen till regnbågsproducenter under både 2017 och 2018. |
(44) |
Kommissionen höll med om att regnbåge som sålts i form av hel fisk som väger 1,2 kg eller mer inte är den berörda produkten. Därför är subventioner till produktion av sådan fisk, som bara skulle tjäna en annan marknad, inte utjämningsbara enligt de gällande åtgärderna. |
(45) |
Produktion av regnbåge som väger mellan 1 kg och 1,2 kg drog emellertid fördel av systemet 2017 och omfattas av produktdefinitionen. Enligt artikel 4 f i kommunikén nr 2017/38 beviljas en fiskodlare dessutom subventionen när ”fisken tas upp”. Även om de turkiska myndigheterna avsåg att begränsa subventionen för regnbåge som väger mer än 1,25 kg under 2018, finns det inga rättsliga kriteriet i dekretet som undantar subventionen när regnbågen säljs i en annan form. Enligt den erhållna informationen är det allmän praxis i branschen att bereda en del av de stora regnbågar som tagits upp och sälja dem som den berörda produkten, t.ex. i form av filéer. Motsvarande belopp från subventionssystemet gynnar således den berörda produkten. I sin bedömning kan kommissionen dessutom endast grunda sig på relevanta slutliga lagar och författningar, som gäller fullt ut i det exporterande landet. Eftersom den kommuniké som definierar villkoren för 2018 ännu inte antagits, kan de planerade villkor som de turkiska myndigheterna redogjort för inte beaktas i detta skede. Kommissionen beslutade därför att inte undanta detta system från sin övergripande analys, och befäste snarare sina slutsatser avseende systemets ekonomiska verkan (se skäl 67). |
(46) |
Subventioner för märkning av fisk i syfte att främja fiskens spårbarhet och kvalitet. Subventionsbeloppet var 0,02 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton och halva beloppet (0,01 turkiska lira) för en produktion på 250–500 ton. Gränsen tillämpades per produktionslicens. Begränsningen för de behörighetskriterier som anges i artikel 4.16, och som förklaras närmare i skäl 32–35, tillämpades även för denna subventionstyp. Subventioner för märkning av fisk skulle också kunna beviljas producenter av andra fiskarter som anges i dekretet, till exempel havsruda och havsabborre. De berörda parterna har inte ifrågasatt denna slutsats efter meddelandet av uppgifter. |
(47) |
Subventioner för goda fiskodlingsmetoder avseende uppfyllandet av vissa standarder med koppling till miljö, livsmedelssäkerhet, fiskens välbefinnande och spårbarhet. Varje företag var tvunget att genomgå en revision för att vara berättigat till subventionering. När revisionen genomförts skulle ett intyg eventuellt utfärdas. De institut som kontrollerade uppfyllandet av standarderna var tvungna att vara certifierade av ministeriet. Företagen skulle ansöka om behörighet för produktion av regnbåge som producerats 2017 senast den 31 mars 2018. Subventionsbeloppet fastställdes till 0,25 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton. Gränsen tillämpades per juridisk enhet. De berörda parterna har inte ifrågasatt denna slutsats efter meddelandet av uppgifter. |
4.2.3 Slutsats
(48) |
Det verkar som att volymen av den regnbågsproduktion som får omfattas av direkta subventioner har minskat efter den lagändring som infördes genom artikel 4.16 i 2016 års dekret. Utifrån de uppgifter som de turkiska myndigheterna lämnade och den information som finns om saken var det dock svårt att bedöma de faktiska verkningarna av lagändringen 2016 vad gäller volymen på och värdet av den stödberättigade produktionen jämfört med det system som gällde innan dekretet trädde i kraft, och verkningarna var beroende av de produktionsvolymer som uppnåddes inom respektive licens. |
(49) |
Konsekvenserna var dessutom olika för olika företag, beroende på företagens egen produktionssituation. Från och med 2016 kunde de företag som hade mer än en licens i samma region eller område enligt det gamla systemet endast få direkt subventionering för en licens. Andra företag med inlandsproduktion (som Mittos) eller som hade verksamhet i olika områden eller regioner (som Özpekler) mottog direkta subventioner i lika stor eller till och med större omfattning än före 2016, eftersom de hade fler än en licens. Eftersom begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret tillämpades per juridisk enhet påverkade även gruppens utformning lagändringens konsekvenser för en viss företagsgrupp. Även om företagsgrupper som GMS Group och KLC Group var de som påverkades mest av lagändringen, påverkades företag eller företagsgrupper som Alima, Mittos och Özpekler och alla småföretag, som svarar för mer än 65 % av alla företag, endast i begränsad omfattning eller inte alls. |
(50) |
Dessutom konstaterade kommissionen att det faktiska beloppet för direkta subventioner för regnbågsproducenter ökade 2017 (se skäl 40). Vidare infördes det genom 2016 och 2017 års dekret en rad nya subventioner som regnbågsproducenter kan ta del av (se kapitlen 4.2.1 och 4.2.2 ovan). |
(51) |
Även om de begränsningar som infördes 2016 kan ha lett till en minskning av subventioneringen via de direkta subventionerna, införde de turkiska myndigheterna samtidigt nya och/eller ändrade befintliga subventionsåtgärder. En viktig fråga var därmed om huruvida det ökade beloppet för direkta subventioner och de nyligen införda subventionerna skulle kompensera för den begränsning som infördes i 2016 års dekret. Om så var fallet skulle den totala subventioneringen kunna vara lika stor eller större än den beräknade subventioneringen när de ursprungliga utjämningstullarna infördes. Även om en producent fick mindre ersättning genom de direkta subventionerna 2016 eftersom företagets olika licenser eller fiskodlingsenheter betraktades som en enda, behöver inte ändringen nödvändigtvis ha medfört en minskning av den totala subventioneringsnivån jämfört med situationen före lagändringen 2016 (se skälen 62–65). |
(52) |
Kommissionen ansåg därför att den måste bedöma inverkan av samtliga subventionsåtgärder som regnbågsproducenterna i Turkiet kan ha dragit fördel av (eller kan dra fördel av i framtiden), liksom den generella subventioneringsnivån på nationell nivå. Kommissionen undersökte därför inte lagändringens specifika verkningar under undersökningsperioden för vart och ett av de företag som ingick i urvalet, utan gjorde i stället en helhetsbedömning och bekräftade samtidigt sina slutsatser med hänsyn till den information som hade tillhandahållits av de exporterande producenter som ingick i urvalet. |
(53) |
Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att kommissionen borde ha gjort en ny beräkning av subventionsmarginalerna för varje enskilt företag som ingick i urvalet. Kommissionen instämde inte i detta påstående. Sökanden begärde en omprövning av de minskade subventionerna till alla regnbågsproducenter i Turkiet efter lagändringen år 2016. Utan en varaktig förändring av omständigheterna på nationell nivå, ansåg kommissionen inte att det var lämpligt att beräkna motsvarande individuella subventionsbelopp. Ändringarna föreföll inte tillräckliga för att visa att subventioneringens storlek förändrats väsentligt och var av bestående karaktär. Denna slutsats bekräftades dessutom av undersökningen av subventioneringen på nationell nivå samt de beräknade subventionsbeloppen under 2018. |
4.3 Utvecklingen av de subventioner som beviljats för regnbågsproduktion på nationell nivå
4.3.1 Subventioner som regnbågsproducenter beviljats under perioden 2013–2016
(54) |
Mellan 2013 och 2016 beviljades regnbågsproducenter följande subventionsbelopp: Tabell Direkta subventioner till regnbågsproducenter
|
(55) |
Mellan 2013 och 2016 minskade den totala subventionsvolymen med 37 procent. |
(56) |
Den största minskningen (20 %) i subventionernas storlek inträffade mellan 2013 och 2015, det vill säga innan lagändringen infördes genom 2016 års dekret. Minskningen mellan dessa år motsvarar den minskade regnbågsproduktionen (17 %) under samma period. |
(57) |
Minskningen i subventionernas storlek mellan 2015 och 2016 (före och efter ändringen) var 20,6 %. |
4.3.2 Subventioner som de turkiska myndigheterna beviljat under 2016
(58) |
Under 2016 beviljades regnbågsproducenter faktiska direkta subventioner på totalt 39 762 389 turkiska lira. |
4.3.3 Subventioner som de turkiska myndigheterna beviljat under 2017
(59) |
Alla de subventionsåtgärder som regnbågsproducenterna kunde omfattas av 2017 hade inte genomförts fullt ut när kontrollbesöket gjordes. Kommissionen baserade således sina preliminära undersökningsresultat på den planerade budgeten för 2017 för var och en av åtgärderna på allmän nivå. |
(60) |
Budgeten för direkta subventioner 2017 uppgick till 52 500 000 turkiska lira. Enligt de preliminära uppgifter som de turkiska myndigheterna tillhandahöll i samband med kontrollbesöket skulle 90 % av budgeten användas (47 250 000 turkiska lira). |
(61) |
Vidare planerades följande budget för de nya subventionsåtgärder som infördes 2017:
|
(62) |
Budgeten för slutna produktionssystem, märkning av fisk och goda fiskodlingsmetoder inbegrep även subventioner för produktion av andra arter som havsruda och havsabborre. Baserat på de turkiska myndigheternas statistik om den totala vattenbruksproduktionen 2016, utgjorde regnbågsproduktionen 41,2 % av den stödberättigade fiskproduktionen. |
(63) |
Med utgångspunkt i den planerade budgeten, en budgetanvändning på 90 % och det faktum att en del av åtgärderna syftade till att främja produktionen av andra arter än regnbåge, uppskattade kommissionen till en början att det sammanlagda subventionsbeloppet till regnbågsproducenter under 2017 skulle kunna överskrida 50 miljoner turkiska lira. Denna uppskattning baserades på de turkiska myndigheternas uppgifter, enligt vilka 90 % av budgeten för direkta subventioner skulle spenderas. Dessutom tillämpade kommissionen samma procentandel för budgetutgifterna för att bedöma subventionernas storlek för de ytterligare subventionsåtgärder som infördes 2017 (se skäl 61). Avslutningsvis tillämpade kommissionen procentsatsen 41,2 % för regnbågsproduktion inom stödberättigad fiskproduktion, med avseende på budgetrubrikerna för andra stödberättigade fiskarter (dvs. subventioner för slutna produktionssystem, regnbåge på över 1 kg, märkning av fisk och goda fiskodlingsmetoder). |
(64) |
Efter meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att ingen av de turkiska regnbågsproducenterna gynnats av subventionerna för slutna produktionssystem eller märkning av fisk 2017, främst på grund av de inledande investeringskostnaderna och svårighet att tillämpa åtgärderna. Det maximala stödet för goda fiskodlingsmetoder 2017 låg på bara 592 250 turkiska lira och 83 % av den planerade budgeten användes faktiskt, i jämförelse med 90 % i de turkiska myndigheternas ursprungliga beräkning. |
(65) |
Kommissionen gick med på att ompröva det samlade subventionsbeloppet till regnbågsproducenterna med utgångspunkt i det faktiska belopp som de mottog under 2017. På grundval av detta nya belopp för subventionsåtgärderna var det nya samlade subventionsbeloppet till regnbågsproducenter omkring 48,5 miljoner turkiska lira under 2017. |
(66) |
De turkiska myndigheterna gjorde vidare gällande att subventionssystemet för regnbåge som väger över 1 kilo inte borde ingå i beräkningen av regnbågsproducenternas fördel. Enligt de beräkningar som presenterades i samband med hörandet, skulle subventionsbeloppet till produktionen av den berörda produkten i så fall uppgå till cirka 43 miljoner under 2017. |
(67) |
Kommissionen konstaterade emellertid att systemet kan vara till fördel för tre olika kategorier av regnbåge: 1) regnbåge som väger mellan 1 kg och 1,2 kg, 2) regnbåge som väger mer än 1,2 kg som kan sluta som den berörda produkten efter beredning och 3) regnbåge som väger mer än 1,2 kg som används på en annan marknad än den berörda produkten. I avsaknad av exakta uppgifter om subventionsbudgetens fördelning kunde kommissionen inte beräkna det exakta beloppet för var och en av de tre kategorierna. Även om man antar att 100 % av denna subvention skulle gå till den tredje kategorin, och alltså inte inverka på den berörda produkten, skulle den övergripande slutsatsen inte ändras. Beloppet 43 miljoner turkiska lira för 2017 skulle nämligen fortfarande utgöra en ökning på 4 miljoner turkiska lira jämfört med 2016. En sådan ökning skulle neutralisera en betydande del av effekterna av minskningen 2016, som sökanden ansåg vara en förändring som motiverar en översyn av åtgärderna. |
4.3.4 Slutsats
(68) |
Subventionerna till regnbågsproducenter minskade med 37 % mellan den ursprungliga undersökningsperioden (2013) och 2016. Minskningen av subventionsbeloppet sedan 2013 var emellertid inte enbart ett resultat av lagändringen 2016 utan också av den allmänt minskade regnbågsproduktionen (se skäl 54). Subventionerna till regnbågsproducenter steg igen efter 2016. |
(69) |
Under 2017 uppgick det sammanlagda subventionsbeloppet till regnbågsproducenter till mellan 43 och 48,5 miljoner turkiska lira. Kommissionen drog därför slutsatsen att subventionsbeloppet efter 2016 närmar sig beloppet från före lagändringen. |
(70) |
Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att minskningen av de befintliga subventionerna efter lagändringen 2016 var tillfällig och att det samlade subventionsbeloppet liksom driftstödet per ton har ökat igen sedan 2016. |
4.4 Ändringarnas bestående karaktär
(71) |
Mot bakgrund av slutsatserna i kapitel 4.3.4 vidhöll kommissionen därför att den minskade subventioneringen till regnbågsproducenter 2016 endast var av tillfällig karaktär. Den vidhöll också att, eftersom de turkiska myndigheterna såg över villkoren och storleken på subventionerna varje år, de införda ändringarna inte kunde anses vara varaktiga, i synnerhet som
Kommissionen uppskattar att de samlade subventionerna till regnbågsproducenter kan uppgå till 56 miljoner turkiska lira 2018, dvs. cirka 6 miljoner turkiska lira mer än 2015, som är året före lagändringen (12). |
(72) |
Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att subventionen för att bekämpa sjukdomar i samband med yngelproduktion som infördes 2018 inte hade något samband med den berörda produkten. De kunde dock inte styrka sitt påstående. Kommissionen anser att det inte finns något särskilt skäl till varför denna subvention inte skulle hänföra sig till den berörda produkten. Det är slående att även jordbruksministeriet presenterade den nya subventionen som en subvention till regnbågsproducenter i samband med kontrollbesöket. Kommissionen avslog därför denna begäran. |
(73) |
Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden dessutom att subventionerna till slutna produktionssystem och märkning av fisk borde uteslutas från bedömningen, eftersom de inte utnyttjades under 2017 och eftersom det var dyrt och svårt att använda dem (se skäl 64). Kommissionen noterade i detta avseende att subventionsbeloppet för märkning av fisk var 0,02 turkiska lira/enhet för produktion på upp till 250 ton under 2017, men verkar ha ökat till 0,03 turkiska lira/enhet 2018 (13). Det förefaller således som att de turkiska myndigheterna gör åtgärderna mer attraktiva. Kommissionen avvisade därför kravet att dessa nya subventionsåtgärder bör undantas från beräkningarna av subventioner under 2018 och den närmaste framtiden. |
(74) |
Enligt de uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande behöver regnbågsproducenterna dessutom i själva verket göra startinvesteringar och/eller bli föremål för revisioner för att kunna anpassa sina affärsmetoder till behörighetskriterierna för de nyligen införda subventionsåtgärderna. Även om budgeten för dessa åtgärder inte utnyttjas under det eller de första tillämpningsåren, kommer den sannolikt att utnyttjas i större utsträckning nästkommande år så snart företagen har gjort sin verksamhet stödberättigad. |
(75) |
De turkiska myndigheterna och sökanden hävdade slutligen att kommissionen borde ha tagit hänsyn till deprecieringen av den turkiska liran på 90 % under de senaste åren. Enligt dem var deprecieringen av bestående karaktär. |
(76) |
Kommissionen instämde inte i detta påstående. Deprecieringen av den turkiska liran, en fritt konvertibel valuta med ett fluktuerande växelkurs, kan inte hänföras till de turkiska myndigheterna. Dessutom kan växelkurserna följa en viss tendens över en given period, men de kan också vända under andra perioder. Den nödvändiga stabilitet och förutsägbarhet som utgör förändrade omständigheter av bestående karaktär föreligger därför inte. |
4.5 Slutsats
(77) |
Mot bakgrund av dessa överväganden höll kommissionen därför fast vid sin uppfattning att systemet för införande av direkta subventioner präglas av ständiga förändringar i den rättsliga grunden, behörighetskriterierna och de faktiska subventionsbeloppen. Även om det faktiska beloppen för 2018 avviker från kommissionens uppskattning förändras systemet för genomförande av stödåtgärder ständigt, och sådana förändringar kan inte anses vara av bestående karaktär. Kommissionen vidhöll också i detta avseende att den minskade subventionering som konstaterades mellan 2013 och 2016 bara var av tillfällig karaktär, eftersom subventionsbeloppen för 2017 och 2018 uppskattades nå en nivå jämförbar med den 2013. Därför, och i strid mot sökandens påstående, drog kommissionen slutsaten att den minskning som konstaterades 2016 inte kunde anses vara av bestående karaktär. |
5. AVSLUTANDE AV DEN PARTIELLA INTERIMSÖVERSYNEN
(78) |
På grundval av kommissionens slutsatser i fråga om ändringarna i genomförandet av de direkta subventionerna till regnbågsproducenter i Turkiet och avsaknaden av en bestående karaktär i dessa ändringar, befanns begäran om en partiell interimsöversyn ogrundad och den partiella interimsöversynen bör därför avslutas. |
(79) |
De gällande åtgärderna, som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2015/309, bör därför bibehållas. |
(80) |
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att avsluta undersökningen. De gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat. |
(81) |
Förordningen överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (14). |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet avslutas härmed utan ändringar av nivån på gällande utjämningsåtgärder.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2018.
På kommissionens vägnar
Jean-Claude JUNCKER
Ordförande
(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55).
(2) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/309 av den 26 februari 2015 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 56, 27.2.2015, s. 12).
(3) Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT C 234, 20.7.2017, s. 6).
(4) Group Saguns exportvolym till unionen under översynsperioden utgjorde nästan en tredjedel av KLC Groups export till unionen.
(5) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 av den 29 oktober 2014 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 319, 6.11.2014, s. 1).
(6) Turkiskt dekret nr 2016/8791 om jordbrukssubventioner 2016 av den 25 april 2016 (genomfört retroaktivt per den 1 januari 2016).
(7) Kommuniké nr 2016/33 om vattenbruksstöd och om genomförande av dekret nr 2016/8791 offentliggjordes i officiella tidningen den 3 augusti 2016.
(8) Vid kontrollbesök angav de turkiska myndigheterna att den landbaserade produktionen stod för 30 % av regnbågsproduktionen och produktionen i dammreservoarer eller till havs stod för 70 % av regnbågsproduktionen. Dessa uppgifter har korrigerats efter meddelandet av uppgifter.
(9) ”Ett fullständigt kontrollerat vattenbrukssystem baserat på principen om återanvändning inom odlingssystemet efter vissa processer som avlägsnande av produktionsvatten samt avföring och livsmedelsrester med en rad mekaniska och biologiska hjälpmedel, syrgasboosting med avseende på kvalitet och kemisk struktur, avdunstning av koldioxid samt ozon- och/eller UV-behandling och med möjligheter till en mindre vattenanvändning och säkerställande av en produktion som överstiger enhetsvolymen, bättre tillväxt och en möjlighet att dra större nytta av livsmedel samt erhålla produkter med en mindre miljöpåverkan”. (Artikel 4 ç i kommuniké nr 2016/33 från livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet.)
(10) Turkiskt dekret nr 2017/10465 om jordbrukssubventioner 2017 av den 5 juni 2017 (genomfört retroaktivt per den 1 januari 2017).
(11) Kommuniké nr 2017/38 om vattenbruksstöd och om genomförande av dekret nr 2017/10465 offentliggjordes i officiella tidningen den 14 oktober 2017.
(12) Beräkningen gjordes på grundval av produktionsvolymen 2017 genom att tillämpa en budgetanvändningssats på 83 % för 2017. För det åtgärder som också skulle vara till fördel för andra arter tillämpade kommissionen en sats på 43,6 %, vilket motsvarar regnbågsproduktionens andel bland de stödberättigande arterna.
(13) Turkiskt dekret nr 2018/11460 om jordbrukssubventioner 2018 av den 21 februari 2018 (genomfört retroaktivt per den 1 januari 2018).
(14) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).