This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02014XC0701(01)-20181109
European Union Guidelines for State aid in the agricultural and forestry sectors and in rural areas 2014 to 2020
Consolidated text: Europeiska unionens riktlinjer för statligt stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden 2014–2020
Europeiska unionens riktlinjer för statligt stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden 2014–2020
02014XC0701(01) — SV — 09.11.2018 — 002.001
Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet
(EGT C 204 1.7.2014, s. 1) |
Ändrad genom:
|
|
Officiella tidningen |
||
nr |
sida |
datum |
||
C 390 |
4 |
24.11.2015 |
||
C 139 |
3 |
20.4.2018 |
||
C 403 |
10 |
9.11.2018 |
Europeiska unionens riktlinjer för statligt stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden 2014–2020
2014/C 204/01
INNEHÅLL |
|
DEL I. |
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER |
Kapitel 1. |
Inledning |
Kapitel 2. |
Tillämpningsområde och definitioner |
2.1. |
Den gemensamma jordbrukspolitikens och landsbygdsutvecklingspolitikens effekter på tillämpningsområdet |
2.2. |
Tillämpningsområde |
2.3. |
Sektorsövergripande regler och stödinstrument som är tillämpliga på jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden |
2.4. |
Definitioner |
2.5. |
Stöd som omfattas av anmälningsskyldigheten |
Kapitel 3. |
Gemensamma bedömningsprinciper |
3.1. |
Bidrag till ett gemensamt mål |
3.2. |
Behov av statligt ingripande |
3.3. |
Stödets lämplighet |
3.4. |
Stimulanseffekt och stödbehov |
3.5. |
Stödets proportionalitet |
3.6. |
Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel |
3.7. |
Öppenhet |
DEL II. |
STÖDKATEGORIER |
Kapitel 1. |
Stöd till förmån för företag som är verksamma inom primärproduktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter |
1.1. |
Åtgärder för landsbygdsutveckling |
1.1.1. |
Investeringsstöd |
1.1.1.1. |
Stöd för investeringar i materiella och immateriella tillgångar på jordbruksföretag som är knutna till primär jordbruksproduktion |
1.1.1.2. |
Stöd för investeringar till förmån för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag |
1.1.1.3. |
Stöd för investeringar för flyttning av jordbruksbyggnader |
1.1.1.4. |
Stöd för investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter |
1.1.2. |
Nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk |
1.1.3. |
Stöd för överlåtelse av jordbruksföretag |
1.1.4. |
Startstöd för producentgrupper och producentorganisationer inom skogsbrukssektorn |
1.1.5. |
Stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och åtaganden om djurens välbefinnande |
1.1.5.1. |
Stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk |
1.1.5.2. |
Stöd för åtaganden om djurens välbefinnande |
1.1.6. |
Stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden och ramdirektivet för vatten |
1.1.7. |
Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar |
1.1.8. |
Stöd för ekologiskt jordbruk |
1.1.9. |
Stöd för deltagande i kvalitetssystem för producenter av jordbruksprodukter |
1.1.10. |
Stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn |
1.1.10.1. |
Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder |
1.1.10.2. |
Stöd för rådgivningstjänster |
1.1.10.3. |
Stöd för avbytartjänster inom jordbruket |
1.1.11. |
Stöd för samarbete inom jordbrukssektorn |
1.2. |
Risk- och krishantering |
1.2.1. |
Stöd för att kompensera för skador på jordbruksproduktion eller produktionsmedel i jordbruket och för att förebygga skador |
1.2.1.1. |
Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller exceptionella händelser |
1.2.1.2. |
Stöd för att kompensera för skador som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof |
1.2.1.3. |
Stöd för kostnaderna för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och stöd för att kompensera för skador orsakade av djursjukdomar och skadegörare på växter |
1.2.1.4. |
Stöd för avlivade eller självdöda djur |
1.2.1.5. |
Stöd för att kompensera för skador orsakade av skyddade djur |
1.2.1.6. |
Stöd för betalning av försäkringspremier |
1.2.1.7. |
Stöd för ekonomiska bidrag till gemensamma fonder |
1.2.2. |
Stöd för nedläggning av produktionskapacitet |
1.2.2.1. |
Nedläggning av kapacitet av skäl som rör djurs, växters eller människors hälsa eller av hygieniska, etiska eller miljömässiga skäl |
1.2.2.2. |
Nedläggning av kapacitet av andra skäl |
1.3. |
Andra typer av stöd inom jordbrukssektorn |
1.3.1. |
Stöd till animaliesektorn |
1.3.2. |
Stöd för säljfrämjande åtgärder till förmån för jordbruksprodukter |
1.3.3. |
Stöd till de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna |
1.3.4. |
Stöd för arrondering av jordbruksmark |
1.3.5. |
Stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter |
1.3.6. |
Stöd till forskning och utveckling inom jordbrukssektorn |
Kapitel 2. |
Stöd till skogsbrukssektorn som medfinansieras av Ejflu, vilket beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade åtgärder eller som rent statligt stöd |
2.1. |
Investeringar i skogsområdesutveckling och förbättring av skogars livskraft |
2.1.1. |
Stöd för beskogning och skapande av skogsmark |
2.1.2. |
Stöd för inrättande, förnyelse eller föryngring av system för trädjordbruk |
2.1.3. |
Stöd för förebyggande och återställande av skador på skogar till följd av skogsbränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter och andra katastrofer |
2.1.4. |
Stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde |
2.1.5. |
Stöd för investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsbruksprodukter |
2.1.6. |
Stöd för investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbruk |
2.2. |
Stöd för nackdelar i samband med skogsområden inom Natura 2000 |
2.3. |
Stöd för tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd |
2.4. |
Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder inom skogsbrukssektorn |
2.5. |
Stöd för rådgivningstjänster inom skogsbrukssektorn |
2.6. |
Stöd för samarbete inom skogsbrukssektorn |
2.7. |
Startstöd för producentgrupper och producentorganisationer inom skogsbrukssektorn |
2.8. |
Annat stöd till skogsbrukssektorn med mål som rör miljö, skydd och rekreation |
2.8.1. |
Stöd för specifika åtgärder och insatser på skogsbruksområdet som har det huvudsakliga syftet att bidra till att bevara eller återställa skogens ekosystem och biologiska mångfald eller traditionella landskap |
2.8.2. |
Stöd för att bevara och förbättra markkvaliteten i skogar och säkerställa en balanserad och sund trädtillväxt inom skogsbrukssektorn |
2.8.3. |
Återställande och underhåll av naturliga stigar, landskapselement och naturliga livsmiljöer för djur inom skogsbrukssektorn |
2.8.4. |
Stöd för underhåll av vägar för att förebygga skogsbränder |
2.8.5. |
Stöd för att avhjälpa skador i skogar som orsakats av djur som regleras genom lagstiftning |
2.8.6. |
Stöd för upprättande av skogsbruksplaner |
2.9 |
Stöd inom skogsbrukssektorn som anpassas till stödåtgärder inom jordbrukssektorn |
2.9.1. |
Stöd till forskning och utveckling inom skogsbrukssektorn |
2.9.2. |
Stöd för arrondering av skogsmark |
Kapitel 3. |
Stöd i landsbygdsområden som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade åtgärder |
3.1. |
Stöd för investeringar som avser bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter, bomullsproduktion eller investeringar i skapande och utveckling av annan verksamhet än jordbruksverksamhet |
3.2. |
Stöd för grundläggande tjänster och förnyelse av samhällen i landsbygdsområden |
3.3. |
Nyetableringsstöd för annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden |
3.4. |
Stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk till andra markförvaltare och företag i landsbygdsområden som inte är verksamma inom jordbrukssektorn |
3.5. |
Stöd till andra markförvaltare för nackdelar i samband med områden inom Natura 2000 |
3.6. |
Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder i landsbygdsområden |
3.7. |
Stöd för rådgivningstjänster i landsbygdsområden |
3.8. |
Stöd för aktiva jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för bomullsprodukter eller livsmedelsprodukter |
3.9. |
Stöd för informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet avseende bomull och livsmedel som omfattas av ett kvalitetssystem |
3.10. |
Stöd för samarbete i landsbygdsområden |
3.11. |
Stöd för att inrätta gemensamma fonder |
DEL III. |
FÖRFARANDEFRÅGOR |
1. |
Stödordningars varaktighet och utvärdering |
2. |
Översynsklausul |
3. |
Rapportering och övervakning |
4. |
Tillämpning av dessa riktlinjer |
5. |
Förslag till lämpliga åtgärder |
6. |
Giltighetstidens upphörande |
DEL I. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
Kapitel 1. Inledning
(1) I artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”.
(2) Trots detta generella förbud kan statligt stöd dock vara nödvändigt för att korrigera marknadsmisslyckanden för att säkerställa en väl fungerande och rättvis ekonomi. Fördraget lämnar därför utrymme för att bevilja statligt stöd avseende flera politiska mål. För jordbruks- och skogsbrukssektorn är det av särskild betydelse för det första att stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 b i fördraget. För det andra kan kommissionen på grundval av artikel 107.3 c i fördraget anse stöd för att underlätta utveckling av jordbruks- och skogsbrukssektorn och utvecklingen i landsbygdsområden förenligt med den inre marknaden, under förutsättning att det inte påverkar handeln i negativ riktning.
(3) Med hänsyn till jordbrukssektorns särdrag föreskriver vidare artikel 42 i fördraget att konkurrensreglerna är tillämpliga på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån Europaparlamentet och rådet beslutar detta.
(4) Kommissionen anger i dessa riktlinjer på vilka villkor stöd till jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden kan anses vara förenligt med den inre marknaden och fastställer kriterier för att identifiera vilka områden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 i fördraget. Vad gäller stöd som beviljas i enlighet med artikel 107.2 b fastställer kommissionen härmed villkor som kommer att kontrolleras för att fastställa huruvida en åtgärd som utgör stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser verkligen omfattas av den artikeln.
(5) Statligt stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen av jordbruks- och skogsbrukssektorn ingår i den bredare gemensamma jordbrukspolitiken. Inom den gemensamma jordbrukspolitiken tillhandahåller unionen finansiellt stöd till jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden. Eftersom ett statligt stöds ekonomiska effekter inte är beroende av om det (även delvis) finansieras av unionen eller om det finansieras av endast en medlemsstat, anser kommissionen att det i princip bör finnas överensstämmelse och konsekvens mellan dess politik för kontroll av statligt stöd och det stöd som beviljas enligt unionens egen gemensamma jordbrukspolitik. Därför är det endast berättigat att använda statligt stöd om detta är förenligt med målen för denna politik och särskilt med de underliggande målen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken fram till 2020 ( 1 ). När kommissionen tillämpar och tolkar reglerna i dessa riktlinjer i fråga om specifika stödordningar beaktar den därför den gemensamma jordbrukspolitiken och reglerna och politiken för landsbygdsutvecklingen.
(6) Följande instrument på unionsnivå är av särskild vikt för frågor om statligt stöd i samband med den gemensamma jordbrukspolitiken:
(a) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 av den 22 oktober 2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 3/2008 ( 2 ).
(b) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 ( 3 ) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 ( 4 ). Enligt dessa förordningar kan stödprogram utformas för att beakta dessa regioners geografiska och ekonomiska nackdelar.
(c) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 ( 5 ).
(d) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 ( 6 ), som syftar till att främja en hållbar landsbygdsutveckling i hela unionen som ett komplement till de andra instrumenten inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom direktstöd och marknadsåtgärder. Den bidrar till utvecklingen av en mer territoriellt och miljömässigt balanserad, klimatvänlig och klimattålig, konkurrenskraftig och innovativ jordbrukssektor i unionen och till utvecklingen av landsbygdsområden.
(e) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 ( 7 ).
(f) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009 ( 8 ), som fastställer regler om stöd som beviljas direkt till jordbrukare i form av ett grundläggande inkomststöd enligt vissa stödordningar.
(g) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 ( 9 ), som fastställer gemensamma regler för jordbruksmarknader. Dessa regler rör särskilt offentlig intervention på marknaderna, kvoter och stödordningar, handelsnormer och produktionsstandarder samt handel med tredjeländer.
(7) ►M1 Den gemensamma jordbrukspolitiken bygger på två pelare. Den första pelaren består av instrument som avser jordbruksmarknaders och livsmedelskedjans funktionssätt (förordning (EU) nr 228/2013, förordning (EG) nr 229/2013, förordning (EU) nr 1308/2013 och förordning (EU) nr 1144/2014) och direktstöd (förordning (EU) nr 1307/2013) som är villkorade av föreskrivna verksamhetskrav, god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. ◄ Tillsammans utgör dessa åtgärder en grundval för de stöd som beviljas jordbrukare inom unionen och de bildar utgångspunkten för att upprätthålla ett hållbart jordbruk i hela unionen. Åtgärderna inom ramen för den första pelaren är obligatoriska för medlemsstaterna och det finns, med endast mycket få undantag, ingen medfinansiering. Detta säkerställer att en gemensam politik tillämpas på den inre marknaden. Den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare är landsbygdsutvecklingspolitiken. Den regleras av förordning (EU) nr 1305/2013 och syftar till att förbättra jordbrukets konkurrenskraft, en hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder och en balanserad territoriell utveckling av landsbygdsområden. Landsbygdsutvecklingsåtgärder är i stor utsträckning frivilliga, har avtalskaraktär, medfinansieras och vidtas inom ett strategiskt ramverk och genomförs via landsbygdsprogram som uppfyller unionens prioriteringar för landsbygdsutveckling på nationell, regional och lokal nivå.
(8) I enlighet med artikel 39.1 i fördraget är målen för den gemensamma jordbrukspolitiken att höja produktiviteten inom jordbruket, tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, stabilisera marknaderna och trygga försörjningen av varor till konsumenterna till skäliga priser. I enlighet med artikel 39.2 i fördraget ska vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de särskilda åtgärder som krävs för att tillämpa den hänsyn tas till jordbruksnäringens sociala karaktär som är en följd av jordbrukets särskilda struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner, nödvändigheten av att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder och det faktum att jordbruket utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet.
(9) Jordbruket måste anpassas till nya förutsättningar och möta utmaningar i fråga om livsmedelssäkerhet, miljö, klimatförändringar och bevarandet av en levande landsbygdsekonomi. För att klara dessa stora utmaningar ställde kommissionen upp följande mål för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken för 2014–2020 i sitt meddelande Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020 ( 10 ): 1) Hållbar livsmedelsproduktion, 2) hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder, samt 3) en balanserad territoriell utveckling.
(10) Som en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitiken ska landsbygdsutvecklingspolitiken 2014–2020 bidra till följande mål: 1) Främja jordbrukets konkurrenskraft, 2) säkerställa hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder, och 3) uppnå en balanserad territoriell utveckling av landsbygdsekonomier och landsbygdssamhällen, inbegripet skapande och upprätthållande av sysselsättning. Dessa mål för landsbygdsutvecklingen ska uppnås genom följande unionsprioriteringar för landsbygdsutveckling: 1) Främja kunskapsöverföring och innovation inom jordbruket och skogsbruket och på landsbygden, 2) förbättra jordbruksföretagens livskraft och konkurrenskraften inom alla typer av jordbruk i alla regioner och främja innovativ jordbruksteknik och hållbart skogsbruk, 3) främja organisationen av livsmedelskedjan, inbegripet bearbetning och marknadsföring av jordbruksprodukter, djurens välbefinnande och riskhanteringen inom jordbruket, 4) återställa, bevara och förbättra de ekosystem som har koppling till jord- och skogsbruk, 5) främja resurseffektivitet och stöd till övergången till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi inom jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorn, och 6) främja social delaktighet, fattigdomsbekämpning och ekonomisk utveckling på landsbygden ( 11 ).
(11) Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken sammanfaller också med målen i meddelande från kommissionen av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla ( 12 ) och dess flaggskeppsinitiativ för ett resurseffektivt Europa ( 13 ), som ställer upp mål på områden som t.ex. konkurrenskraft, klimat, energi och biologisk mångfald.
(12) Politiken för statligt stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden måste även ingå i kommissionens övergripande initiativ för modernisering av det statliga stödet. I sitt meddelande om modernisering av det statliga stödet ( 14 ) tillkännagav kommissionen tre syften som ska uppnås vid moderniseringen av kontrollen av statligt stöd, nämligen 1) att främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad, 2) att inrikta kommissionens förhandsgranskning på ärenden som har störst påverkan på den inre marknaden och stärka medlemsstaternas samarbete i samband med tillämpningen av reglerna om statligt stöd, och 3) att rationalisera reglerna och möjliggöra snabbare beslut. I meddelandet efterlystes framförallt ett gemensamt tillvägagångssätt för översynen av de olika riktlinjerna och rambestämmelserna för att stärka den inre marknaden, öka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom att se till att det statliga stödet bättre främjar mål av gemensamt intresse, noggrannare kontrollera stödets stimulanseffekt, begränsa stödet till ett minimum och undvika potentiella negativa effekter på handel och konkurrens. De villkor för förenlighet med den inre marknaden som anges i dessa riktlinjer grundar sig på dessa gemensamma bedömningsprinciper och är tillämpliga på stödordningar och individuellt stöd som omfattas av anmälningsskyldigheten.
Kapitel 2. Tillämpningsområde och definitioner
2.1. Den gemensamma jordbrukspolitikens och landsbygdsutvecklingspolitikens effekter på tillämpningsområdet
(13) I enlighet med artikel 42 i fördraget ska, vad avser jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget, reglerna om statligt stöd i artiklarna 107–109 i fördraget tillämpas endast i den mån Europaparlamentet och rådet beslutar detta.
(14) Som en generell regel gäller i enlighet med artikel 211.1 i förordning (EU) nr 1308/2013 att reglerna om statligt stöd ska tillämpas på produktion av och handel med jordbruksprodukter. ►M1 Det finns dock olika undantag från denna princip. De föreskrivs bland annat i artikel 23 i förordning (EU) nr 228/2013, artikel 17 i förordning (EU) nr 229/2013, artikel 13 i förordning (EU) nr 1307/2013, artikel 211.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 27 i förordning (EU) nr 1144/2014. ◄
(15) Vad gäller stöd för landsbygdsutveckling anges den generella principen för tillämpligheten av reglerna om statligt stöd i artikel 81.1 i förordning (EU) nr 1305/2013. I artiklarna 81.2 och 82 i den förordningen föreskrivs att reglerna för statligt stöd inte ska tillämpas på det stöd som medlemsstaterna betalar ut i enlighet med och i överensstämmelse med förordning (EU) nr 1305/2013 eller på ytterligare nationell finansiering inom tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget.
(16) Därför gäller reglerna om statligt stöd varken medfinansiering av stöd till landsbygdsutveckling (både Ejflu-delen och den nationella delen) eller ytterligare nationell finansiering utöver sådant stöd, förutsatt att åtgärden i fråga avser en jordbruksverksamhet som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget och utgör en del av landsbygdsprogrammet.
(17) Reglerna för statligt stöd är dock fullt ut tillämpliga på alla medfinansierade stödåtgärder (både Ejflu-delen och den nationella delen) och på den ytterligare nationella finansieringen utöver sådana åtgärder som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget, vilket enligt förordning (EU) nr 1305/2013 gäller följande fall: a) Åtgärder till stöd för verksamheter i landsbygdsområden och b) skogsbruksåtgärder.
(18) Om en medlemsstat avser att uteslutande med nationella medel (det vill säga utan någon medfinansiering från Ejflu) finansiera en åtgärd som i stort sett är utformad i enlighet med villkoren för en viss landsbygdsutvecklingsåtgärd (”åtgärd som liknar en landsbygdsutvecklingsåtgärd”), är reglerna om statligt stöd tillämpliga fullt ut, oberoende av om åtgärden omfattas av artikel 42 i fördraget eller inte.
2.2. Tillämpningsområde
(19) Kommissionen kommer att tillämpa dessa riktlinjer på stödordningar och individuellt stöd.
(20) Dessa riktlinjer gäller statligt stöd för primär jordbruksproduktion, bearbetning av jordbruksprodukter som till resultat ger en annan jordbruksprodukt och saluföring av jordbruksprodukter.
(21) På grundval av de allmänna överväganden som beskrivs i del I avsnitt 2.1 i dessa riktlinjer och för att garantera samstämmighet med landsbygdsutvecklingspolitiken och uppnå förenkling när det gäller förenligheten med reglerna om statligt stöd, är det lämpligt att dessa riktlinjer även omfattar vissa landsbygdsutvecklingsåtgärder som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget, oavsett om de medfinansieras av Ejflu, beviljas som ytterligare nationell finansiering, liksom åtgärder som liknar en landsbygdsutvecklingsåtgärd som finansieras uteslutande med nationella medel. Därför fastställs i dessa riktlinjer utöver jordbrukssektorn även kriterier för förenlighet hos statligt stöd till skogsbrukssektorn och stöd till företag verksamma i landsbygdsområden som annars faller utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget.
(22) Vid sin analys av statligt stöd och av dess förenlighet med de allmänna principerna för statligt stöd, kommer kommissionen att ta största möjliga hänsyn till de villkor som fastställs i förordning (EU) nr 1305/2013 och dess genomförandebestämmelser och delegerade akt.
(23) Mot bakgrund av ovanstående överväganden omfattar dessa riktlinjer följande kategorier av stöd:
(a) Åtgärder inom jordbrukssektorn som finansieras uteslutande med nationella medel och som består av
i) åtgärder som liknar en landsbygdsutvecklingsåtgärd som faller utanför ramen för ett landsbygdsprogram (del II avsnitt 1.1 i dessa riktlinjer),
ii) andra åtgärder än de som anges i led i som inte omfattas av förordning (EU) nr 1305/2013, såsom vissa risk- och krishanteringsåtgärder, stöd till animaliesektorn och säljfrämjande åtgärder (del II avsnitt 1.2 och 1.3 i dessa riktlinjer).
(b) Stöd till skogsbrukssektorn, som kan
i) beviljas som en del av landsbygdsprogrammet eller som ytterligare nationell finansiering för en sådan landsbygdsutvecklingsåtgärd (del II avsnitt 2.1–2.7 i dessa riktlinjer),
ii) finansieras uteslutande med nationella medel, i form av
— en åtgärd som liknar en landsbygdsutvecklingsåtgärd som omfattas av förordning (EU) nr 1305/2013 och beviljas i enlighet med villkoren i dessa riktlinjer (del II avsnitt 2.1–2.7 i dessa riktlinjer),
— annat stöd inom skogsbrukssektorn med mål som rör miljö, skydd och rekreation (del II avsnitt 2.8 i dessa riktlinjer),
— stöd till skogsbrukssektorn som bygger på stödåtgärder på jordbruksområdet (del II avsnitt 2.9 i dessa riktlinjer).
(c) Stöd till företag som är verksamma i landsbygdsområden, som kan beviljas som
i) en stödåtgärd som ingår i ett landsbygdsprogram och medfinansieras av Ejflu i enlighet med och i överensstämmelse med förordning (EU) nr 1305/2013, om den statliga stödåtgärden som omfattas av anmälningsskyldigheten är identisk med åtgärden i landsbygdsprogrammet (del II kapitel 3 i dessa riktlinjer), eller
ii) ytterligare nationell finansiering avseende en åtgärd inom ramen för ett landsbygdsprogram (del II kapitel 3 i dessa riktlinjer).
(24) Stöd till lokal utveckling inom Leader som avses i artikel 35 i förordning (EU) nr 1303/2013 och i artiklarna 42–45 i förordning (EU) nr förordning 1305/2013, som innefattar individuella projekt som utformas och genomförs av lokala partnerskap för att ta itu med specifika lokala problem, får omfattas av dessa riktlinjer, i den mån den uppfyller villkoren i de motsvarande landsbygdsutvecklingsåtgärderna enligt vad som anges i dessa riktlinjer.
(25) Dessa riktlinjer är i princip tillämpliga på stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag och till stora företag. Stora företag tenderar att påverkas av marknadsmisslyckanden i mindre utsträckning än mikroföretag samt små och medelstora företag. Dessutom är det mer sannolikt att stora företag inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden är viktiga aktörer på marknaden och därför kan, i specifika fall, stöd som beviljas till stora företag vara särskilt snedvridande för konkurrensen och handeln på den inre marknaden. Eftersom stöd till stora företag inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden och till andra stora företag potentiellt kan skapa liknande konkurrenssnedvridningar, bör reglerna om statligt stöd till stora företag i dessa riktlinjer harmoniseras med de allmänna reglerna om statligt stöd, och de gemensamma bedömningsprinciperna i del I kapitel 3 i dessa riktlinjer bör gälla för sådant stöd. Utan att det påverkar tillämpningen av dessa gemensamma bedömningsprinciper, bör i fråga om landsbygdsutvecklingsåtgärder reglerna om statligt stöd för stora företag anpassas till de relevanta reglerna i förordning (EU) nr 1305/2013, för att uppnå överensstämmelse och konsekvens med landsbygdsutvecklingspolitiken. Vad gäller stödåtgärder till animaliesektorn, som inte omfattas av förordning (EU) nr 1305/2013, står kommissionen fast vid sin tidigare policy att stora företag bör kunna finansiera kostnaderna för dessa åtgärder själva. Stöd till animaliesektorn bör därför begränsas till mikroföretag samt små och medelstora företag.
(26) Företag i svårigheter ( 15 ) är i princip uteslutna från tillämpningsområdet för dessa riktlinjer. Kommissionen anser att när ett företag är i svårigheter kan det inte anses vara ett lämpligt verktyg för att främja andra offentliga politiska mål till dess att företagets lönsamhet är tryggad, eftersom företagets själva fortlevnad är hotad. Om stödmottagaren är i ekonomiska svårigheter i den mening som avses i punkt 35.15. kommer stödet därför att bedömas i enlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter ( 16 ), i ändrad eller ersatt lydelse. Denna princip gäller inte för stöd för att kompensera för skador som orsakats av naturkatastrofer och exceptionella händelser, som avses i del II avsnitt 1.2.1.1 och 2.1.3 i dessa riktlinjer, som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 b i fördraget. ►M1 Om de ekonomiska svårigheterna för ett företag verksamt inom jordbruks- eller skogsbrukssektorn har orsakats av sådana riskhändelser som avses i del II avsnitt 1.2.1.2, 1.2.1.3, 1.2.1.5, 2.1.3, 2.8.1 eller 2.8.5 i dessa riktlinjer kan stöd för att kompensera för eller återställa förluster eller skador som orsakats av sådana händelser och för att täcka kostnaderna för utrotning av skadegöraren på växter beviljas i enlighet med dessa riktlinjer och ändå anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget. Av skäl som rör folkhälsoskyddet och med beaktande av att det är fråga om en nödsituation, bör dessutom, med förbehåll för visa villkor, ingen åtskillnad göras vad gäller ett företags ekonomiska situation vid stöd för destruering och bortskaffande av avlivade eller självdöda djur i avsnitt 1.2.1.4 samt vid stöd för kontroll- och utrotningsåtgärder vid djursjukdomar som avses i del II avsnitt 1.2.1.3 punkt 375 i dessa riktlinjer. ◄
(27) När kommissionen bedömer regionalstöd som beviljats ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den inre marknaden, beaktar den det stödbelopp som återstår att återvinna ( 17 ). ►M1 Detta gäller inte för stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer och exceptionella händelser enligt artikel 107.2 b i fördraget. ◄
(28) Kommissionen kommer inte att tillåta stöd för exportrelaterad verksamhet till tredjeländer eller medlemsstater som har en direkt koppling till exporterade kvantiteter, stöd som är förenat med krav på att inhemska snarare än importerade varor ska användas, eller stöd för att inrätta och driva ett distributionsnät eller täcka andra utgifter i samband med exportverksamhet. Bidrag till kostnaderna för deltagande i handelsmässor, eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad, utgör normalt inte exportstöd.
(29) Medlemsstaterna påminns om att finansieringssystemet, till exempel med skatteliknande avgifter, bör anmälas när systemet är en integrerad del av stödåtgärden (se mål T-275/11, punkterna 41–44) ( 18 ).
(30) Kommissionen kommer att bedöma stödåtgärder som inte omfattas av dessa riktlinjer eller andra relevanta regler för statligt stöd från fall till fall och direkt på grundval av artikel 107.3 i fördraget, med beaktande av reglerna i artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget, den gemensamma jordbrukspolitiken och, där det är möjligt, dessa riktlinjer genom analogi. Medlemsstater som anmäler statligt stöd som inte omfattas av dessa riktlinjer måste visa att det statliga stödet i fråga uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i del I kapitel 3 i dessa riktlinjer. Kommissionen kommer endast att godkänna sådana åtgärder om det positiva bidraget till utvecklingen av sektorn tydligt överväger riskerna för att konkurrensen på den inre marknaden snedvrids och handeln mellan medlemsstater påverkas.
2.3. Sektorsövergripande regler och stödinstrument som är tillämpliga på jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden
(31) För att rationalisera reglerna för statligt stöd, och med hänsyn till likheterna mellan företag verksamma inom jordbrukssektorn och andra företag, är i princip de generella instrument för statligt stöd som föreskriver kriterier för förenlighet hos statligt stöd tillämpliga på de sektorer som omfattas av dessa riktlinjer. Detta gäller särskilt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, rambestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation ( 19 ), i ändrad eller ersatt lydelse, riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 ( 20 ), i ändrad eller ersatt lydelse, EU:s riktlinjer för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät ( 21 ), i ändrad eller ersatt lydelse, riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar ( 22 ), i ändrad eller ersatt lydelse, meddelandet från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för utbildning som omfattas av kravet på individuell anmälan ( 23 ), i ändrad eller ersatt lydelse, meddelandet från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan ( 24 ), i ändrad eller ersatt lydelse samt de instrument som avser tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ( 25 ).
(32) Ovan nämnda sektorsövergripande instrument gäller för produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, om inte särskilda regler föreskrivs i dessa riktlinjer. Dessa riktlinjer innehåller bestämmelser om särskilda stödåtgärder på miljöområdet, såsom stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och åtaganden om djurens välbefinnande (del II avsnitt 1.1.5), stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden och ramdirektivet för vatten ( 26 ) (del II avsnitt 1.1.6) och stöd för ekologiskt jordbruk (del II avsnitt 1.1.8). Stöd för investeringar för att uppnå miljömål på området för primär jordbruksproduktion bedöms i enlighet med reglerna i del II avsnitten 1.1.1.1 i dessa riktlinjer. Stöd för miljöskydd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter kommer att förklaras förenligt med artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller villkoren i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020. Stöd för investeringar i energibesparing, biobränsle och förnybara energikällor omfattas inte av tillämpningsområdet för del II kapitlen 2 och 3 i dessa riktlinjer, eftersom sådant stöd bör iaktta riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020, om det inte är undantaget från anmälningsskyldigheten. Stöd för investeringar kopplade till primär jordbruksproduktion som rör produktion av energi från förnybara energikällor eller produktion av biobränslen på jordbruksföretag kan dock omfattas av dessa riktlinjer, under förutsättning att sådan produktion inte överstiger den genomsnittliga årsförbrukningen av bränsle eller energi på jordbruksföretaget i fråga (avsnitt 1.1.1.1).
(33) Riktlinjerna för regionalstöd för 2014–2020 ( 27 ) är inte tillämpliga på produktion av primärprodukter med hänsyn till särdragen hos denna sektor. De är dock tillämpliga på bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i den mån detta föreskrivs i dessa riktlinjer.
(34) Företag som är verksamma inom skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden kan beröras av såväl de allmänna reglerna för statligt stöd och de mer specifika bestämmelserna i dessa riktlinjer. I tillämpliga fall kan stöd till företag som är verksamma inom skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden även anses förenliga på grundval av villkoren i och i överensstämmelse med unionens regler för statligt stöd (särskilt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020, rambestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation och riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020).
2.4. Definitioner
(35) I dessa riktlinjer gäller följande definitioner:
1. stöd: varje åtgärd som uppfyller samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget.
2. jordbrukssektor: alla företag som är verksamma inom primärproduktion, bearbetning eller saluföring av jordbruksprodukter.
3. jordbruksprodukt: de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget, med undantag av fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 ( 28 ).
4. stödordning: varje rättsakt på grundval av vilken individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilken stöd som inte är hänförbart till ett visst projekt kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp.
5. yttersta randområden: de områden som anges i artikel 349 första stycket i fördraget.
6. de mindre Egeiska öarna: de mindre öar som avses i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 229/2013 ( 29 ).
7. landsbygdsprogram: ett landsbygdsprogram som avses i artikel 6.1 i förordning (EU) nr 1305/2013.
8. jordbruksverksamhet: produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter.
9. skog: ett markområde som omfattar mer än 0,5 hektar med träd som är högre än fem meter och ett krontak som täcker mer än 10 % av ytan, eller med träd som kan nå dessa trösklar in situ; detta inbegriper inte mark som övervägande används i jordbruk eller som stadsmark. En medlemsstat eller region får besluta att tillämpa en annan definition av skog på grundval av befintlig nationell lagstiftning eller ett befintligt nationellt inventeringssystem. Medlemsstaterna eller regionerna måste ange en sådan definition i ansökan och, om den gäller en landsbygdsutvecklingsåtgärd, i landsbygdsprogrammet.
10. primär jordbruksproduktion: produktion av produkter från jorden och från uppfödning, som förtecknas i bilaga I till fördraget, utan att några andra vidare processer utförs som förändrar dessa produkters natur.
11. bearbetning av jordbruksprodukter: varje process som en jordbruksprodukt undergår som till resultat ger en produkt som också är en jordbruksprodukt, med undantag av verksamheter vid jordbruksföretaget som är nödvändiga för att förbereda en animalisk eller vegetabilisk produkt för den första försäljningen.
12. saluföring av jordbruksprodukter: att ställa fram eller visa upp en jordbruksprodukt i avsikt att sälja, erbjuda för försäljning, leverera eller på annat sätt föra ut på marknaden, med undantag för en primärproducents första försäljning till återförsäljare eller förädlare samt varje förberedande av produkten för sådan första försäljning; en primärproducents försäljning till slutkonsumenter betraktas som saluföring av jordbruksprodukter om den sker i separata lokaler som är särskilt avsedda för detta syfte.
13. mikroföretag samt små och medelstora företag: företag som uppfyller kriterierna i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 ( 30 ).
14. stort företag: företag som inte uppfyller kriterierna i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 702/2014.
15. företag i svårigheter: företag för vilka minst en av följande omständigheter råder:
(a) I fallet med aktiebolag (utom mikroföretag, små eller medelstora företag som funnits i mindre än tre år), om över hälften av det tecknade aktiekapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Detta är fallet om avdrag för ackumulerade förluster från reserver (och alla andra element som vanligtvis betraktas som en del av företagets egna medel) leder till ett negativt sammanlagt belopp som överstiger hälften av det tecknade aktiekapitalet. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med ”aktiebolag” särskilt de typer av företag som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU ( 31 ), och ”aktiekapital” omfattar om så är relevant eventuell överkurs.
(b) I fallet med ett företag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld (utom mikroföretag, små eller medelstora företag som funnits i mindre än tre år), om över hälften av det bokförda egna kapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med ”ett företag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld” särskilt de typer av företag som anges i bilaga II till direktiv 2013/34/EU.
(c) Om företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran.
(d) Om företaget har fått undsättningsstöd och ännu inte har betalat tillbaka lånet eller avslutat garantin, eller har fått omstruktureringsstöd och fortfarande omfattas av en omstruktureringsplan.
(e) I fallet med ett företag som inte är ett mikroföretag, litet eller medelstort företag, där, för de senaste två åren,
(i) företagets bokföringsmässiga skuldsättningsgrad har varit större än 7,5 och
(ii) företagets rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar, EBITDA, har legat under 1,0 .
16. jordbruksföretag: en enhet som består av mark, lokaler och anläggningar som används för primär jordbruksproduktion.
17. stödnivå: stödbeloppet brutto uttryckt som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna, före eventuella avdrag för skatter eller andra avgifter.
18. individuellt stöd: stöd för särskilda ändamål och stöd till enskilda stödmottagare som beviljas på grundval av en stödordning.
19. stöd för särskilda ändamål: stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning.
20. bruttobidragsekvivalent: stödbeloppet om stödet hade getts i form av ett bidrag till stödmottagaren, före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter.
21. dag då stödet beviljas: den dag då stödmottagaren får laglig rätt till stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning.
22. producentgrupp och producentorganisation: en grupp eller organisation som bildas i syfte att
(a) för de producenter som är medlemmar i dessa producentgrupper eller producentorganisationer anpassa produktionen och utbudet till marknadens krav, eller
(b) gemensamt släppa ut varor på marknaden, inklusive förberedelse för försäljning, centralisering av försäljningen och leveranser till grossister, eller
(c) införa gemensamma regler för information om produktionen, särskilt om skörd och tillgänglighet, eller
(d) bedriva annan verksamhet som kan bedrivas av producentgrupper eller producentorganisationer, såsom utveckling av affärs- och marknadsföringskompetens och organisering och underlättande av innovationsprocesser.
23. förskott med återbetalningsskyldighet: ett lån för ett projekt som betalas ut i en eller flera delbetalningar och där villkoren för återbetalning beror på projektets resultat.
24. skadegörare på växter: skadegörare enligt definitionen i artikel 2.1 e i rådets direktiv 2000/29/EG ( 32 ).
25. inledande av arbete med projektet eller verksamheten: antingen inledandet av byggnadsarbeten eller byggnadsverksamheter eller det första rättsligt bindande åtagandet att beställa utrustning eller utnyttja tjänster eller varje annat åtagande som gör investeringen oåterkallelig, beroende på vilket som inträffar först; markförvärv och förberedande arbeten såsom att erhålla tillstånd och utföra genomförbarhetsstudier anses inte som inledande av arbete med projekt eller verksamhet. Det förvärv av mark som avses i punkt 144 a andra meningen, punkt 502 a andra meningen och punkt 635 a, där de stödberättigande kostnaderna för markförvärvet är lika med 100 % av de stödberättigande investeringskostnaderna, betraktas som inledande av projekt eller verksamhet.
26. efterföljande ordning på skatteområdet: en ordning i form av skatteförmåner som utgör en ändrad version av en tidigare befintlig ordning i form av skatteförmåner och som ersätter denna.
27. avlivade eller självdöda djur: djur som avlivats genom dödshjälp med eller utan slutgiltig diagnos, eller som dött, inklusive dödfödda och ofödda djur, på ett jordbruksföretag eller i någon lokal eller under transport, men som inte slaktats för att användas som livsmedel.
28. skyddat djur: djur som är skyddat genom antingen unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.
29. ung jordbrukare: en fysisk person som inte är äldre än 40 år vid datumet för inlämnandet av ansökan om stöd, som har tillräckliga yrkesfärdigheter och yrkeskvalifikationer och etablerar ett jordbruksföretag för första gången som ansvarig för det jordbruksföretaget.
30. stort investeringsprojekt: en investering i landsbygdsområden, som avses i del II kapitel 3 i dessa riktlinjer, där de stödberättigande kostnaderna överstiger 50 miljoner euro, beräknade till de priser och växelkurser som gäller den dag då stödet beviljas.
31. justerat stödbelopp: det högsta tillåtna stödbeloppet för ett stort investeringsprojekt, beräknat enligt följande formel: högsta tillåtna stödbelopp = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), där R är den högsta tillåtna stödnivå som är tillämplig i det berörda området, med undantag av den högre stödnivån för mikroföretag samt små och medelstora företag. B är den del av de stödberättigande kostnaderna som ligger mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro, C är den del av de stödberättigande kostnaderna som överstiger 100 miljoner euro.
32. materiella tillgångar: tillgångar i form av mark, byggnader och anläggningar, maskiner och utrustning.
33. immateriella tillgångar: tillgångar som saknar fysisk eller finansiell gestaltning, t.ex. patent, licenser, know-how eller andra immateriella rättigheter.
34. allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof: ogynnsamma väderförhållanden såsom frost, stormar och hagel, is, kraftigt eller ihållande regn eller allvarlig torka som förstör mer än 30 % av den genomsnittliga produktionen beräknat på grundval av den föregående treårsperioden eller genomsnittligt under tre år grundat på föregående femårsperiod, varvid det högsta och det lägsta värdet inte medräknas.
35. annan allvarlig klimathändelse: ogynnsamma väderförhållanden som inte uppfyller villkoren i punkt 35.34 i dessa riktlinjer.
36. miljöolycka: en specifik förorening, kontaminering eller kvalitetsförsämring av miljön som är kopplad till en specifik händelse och har begränsad geografisk utsträckning, som förstör mer än 30 % av den genomsnittliga årsproduktionen för ett företag verksamt inom jordbrukssektorn under den föregående treårsperioden eller genomsnittligt under tre år grundat på föregående femårsperiod, varvid det högsta och det lägsta värdet inte medräknas. Det omfattar inte allmänna miljörisker som inte är kopplade till en specifik händelse, t.ex. klimatförändringar eller luftföroreningar.
37. annan katastrof: en oförutsedd händelse av biotiskt eller abiotiskt slag som orsakats av människan och som leder till stora störningar i skogsstrukturerna och som så småningom orsakar stora ekonomiska skador för skogsbrukssektorn.
38. unionsnorm: obligatorisk norm enligt unionslagstiftning som fastställer den nivå som enskilda företag måste uppnå, särskilt i fråga om miljö, hygienförhållanden och djurens välbefinnande; normer eller mål som fastställs på unionsnivå och som är bindande för medlemsstaterna men inte för enskilda företag betraktas följaktligen inte som unionsnormer.
39. icke-produktiv investering: en investering som inte leder till en påtaglig ökning av företagets värde eller lönsamhet.
40. investeringar för att följa en unionsnorm: investeringar som görs för att följa en unionsnorm efter utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i unionslagstiftning.
41. rådgivning: uttömmande rådgivning som ges inom ramen för ett och samma kontrakt.
42. stambok: varje bok, förteckning eller dataregister
(a) som upprätthålls av en uppfödarorganisation eller uppfödarförening som officiellt erkänts av den medlemsstat i vilken organisationen eller föreningen etablerades, och
(b) i vilken renrasiga avelsdjur av en viss ras är införda eller registrerade med uppgifter om deras härstamning.
43. aktiv jordbrukare: en aktiv jordbrukare i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EU) nr 1307/2013.
44. mindre utvecklade regioner: regioner där bruttonationalprodukten (BNP) per capita är lägre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
45. EU-25: de 25 medlemsstater i unionen som var medlemsstater i unionen i maj 2005.
46. EU-27: de 27 medlemsstater i unionen som var medlemsstater i unionen i januari 2007.
47. anläggningsarbeten: arbeten som utförs av jordbrukaren själv eller av jordbrukarens anställda och som skapar en tillgång.
48. småskalig infrastruktur: infrastruktur med stödberättigande kostnader som är begränsade till 2 miljoner euro.
49. livsmedelsbaserat biobränsle: biodrivmedel som framställts från spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor enligt definitionen i kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ( 33 ).
50. jordbruksareal: den totala areal som upptas av åkermark, permanent gräsmark och permanent betesmark eller permanenta grödor enligt definitionen i artikel 4 i förordning (EU) nr 1307/2013.
51. annan markförvaltare: ett företag som förvaltar mark men som inte är ett företag som är verksamt inom jordbrukssektorn.
52. transaktionskostnad: merkostnad som är knuten till fullgörandet av ett åtagande, men som inte direkt kan hänföras till dess genomförande eller inte ingår i de kostnader eller det inkomstbortfall som kompenseras direkt; den kan beräknas på grundval av en standardkostnad.
53. Vad gäller bevarande av genetiska resurser inom jordbruket och skogsbruket:
(a) in situ-bevarande inom jordbruket: bevarande av genetiskt material i ekosystem och naturliga livsmiljöer och underhåll och återställande av livskraftiga populationer av arter eller förvildade arter i deras naturliga miljö, och, i fråga om raser av tamdjur eller sorter av odlade växter, i den jordbruksmiljö där de har utvecklat sina särskiljande egenskaper.
(b) in situ-bevarande inom skogsbruket: bevarande av genetiskt material i ekosystem och naturliga livsmiljöer och underhåll och återställande av livskraftiga populationer av arter i deras naturliga miljö.
(c) bevarande på jordbruk eller skogsbruk: bevarande och utveckling in situ på jordbruks- eller skogsbruksföretaget.
(d) ex situ-bevarande: bevarande av genetiskt material för jordbruket eller skogsbruket på annan plats än i den naturliga livsmiljön.
(e) ex situ-samling: samling av genetiskt material för jordbruket eller skogsbruket på annan plats än i den naturliga livsmiljön.
54. livsmedel: livsmedel som inte är jordbruksprodukter och som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 ( 34 ).
55. fasta kostnader som uppstår till följd av deltagande i kvalitetssystem: kostnader för att ansluta sig till ett kvalitetssystem samt årsavgiften för deltagande i det systemet, i förekommande fall inklusive utgifter för nödvändiga kontroller av att specifikationerna i systemet uppfylls.
56. kort leveranskedja: leveranskedja som omfattar ett begränsat antal ekonomiska aktörer som idkar samarbete och arbetar för lokal ekonomisk utveckling samt nära geografiska och sociala förbindelser mellan tillverkare och konsumenter.
57. medlem i ett jordbrukshushåll: varje fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett den rättsliga status som gruppen och dess medlemmar tillerkänns i nationell lagstiftning, med undantag av anställda vid jordbruket. Om en juridisk person eller en grupp juridiska personer betraktas som medlem i ett jordbrukshushåll måste denna medlem bedriva jordbruksverksamhet vid jordbruksföretaget vid tidpunkten för ansökan om stöd.
58. kluster: en gruppering av oberoende företag, inbegripet nystartade företag, små, medelstora och stora företag samt rådgivande organ och/eller forskningsorganisationer, som har inrättats för att stimulera ekonomisk verksamhet och innovation genom att verka för ett effektivt samarbete, dela anläggningar och utbyta kunskaper och expertis samt genom att aktivt bidra till kunskapsöverföring, nätverksarbete och informationsspridning mellan de företag som ingår i klustret.
59. små aktörer: ett mikroföretag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361 ( 35 ) eller en fysisk person som inte bedriver ekonomisk verksamhet vid tidpunkten för ansökan om stöd.
60. lokala marknader:
(a) marknader inom en radie av 75 km från det jordbruk där produkten har sitt ursprung, inom vilken bearbetning och försäljning till slutkonsumenten måste äga rum, eller
(b) marknader för vilka det i det respektive landsbygdsprogrammet anges en kilometerradie från det jordbruk där produkten har sitt ursprung, inom vilken bearbetning och försäljning till slutkonsumenten måste äga rum, eller
(c) marknader för vilka det i det respektive landsbygdsprogrammet anges en övertygande alternativ definition.
61. kostnader för TSE-tester (transmissibel spongiform encefalopati) och BSE-tester (bovin spongiform encefalopati): samtliga kostnader, inklusive kostnader för provtagningsutrustning, provtagning, transporter, utförande av testerna, lagring och destruering av prover samt nödvändig provtagning och laboratorietestning enligt kapitel C i bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 ( 36 ).
62. organisation för forskning och kunskapsspridning: en enhet (såsom universitet eller forskningsinstitut, tekniköverföringsorgan, innovationsmäklare forskningsinriktade fysiska och/eller virtuella gemensamma enheter), oberoende av dess rättsliga status (om den omfattas av offentligrättslig eller privaträttslig lagstiftning) eller finansieringssätt, vars främsta syfte är att bedriva oberoende grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling, enligt definitionerna i rambestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation eller att sprida resultaten av sådan verksamhet genom undervisning, offentliggörande eller kunskapsöverföring. Om en sådan enhet även bedriver ekonomisk verksamhet måste finansieringen, kostnaderna och intäkterna av den ekonomiska verksamheten redovisas separat. Företag som kan utöva ett inflytande på en sådan organisation, t.ex. i egenskap av aktieägare eller medlemmar, får inte ha företräde till en sådan organisations forskningsresurser eller till de resultat den uppnår.
63. normala marknadsmässiga villkor: sådana villkor för en transaktion mellan avtalsslutande parter som inte skiljer sig från de villkor som skulle fastställas mellan oberoende företag och som inte innehåller inslag av samverkan. Varje transaktion som är resultatet av ett öppet, transparent och villkorslöst förfarande anses uppfylla principen om normala marknadsmässiga villkor.
64. hållbart skogsbruk: användning av skogar och skogsbevuxen mark på ett sätt och med en intensitet som gör att de behåller sin biologiska mångfald, avkastning, förmåga till återväxt, livskraft och kapacitet att för närvarande och i framtiden fullgöra sina relevanta ekologiska, ekonomiska och sociala uppgifter på lokal, nationell och global nivå, utan att skada andra ekosystem.
65. trädjordbruk: markanvändningssystem där träd odlas i kombination med jordbruk på samma mark.
66. snabbväxande träd: skog med kort omloppstid, där minimitiden före avverkning är fastställd till minst 8 år och maximitiden före avverkning är fastställd till högst 20 år.
67. skottskog med kort omloppstid: arealer som har planterats med trädarter enligt KN-nummer 0602 90 41 , vilka ska definieras av medlemsstaterna och som består av vedartade, fleråriga skogsgrödor, vars rotskott eller stubbskott lämnats kvar i marken efter skörd, med nya skott som växer upp följande säsong och med ett maximalt avverkningsintervall som ska fastställas av medlemsstaterna enligt vad som anges i artikel 4.1 k i förordning (EU) nr 1307/2013.
68. glest befolkade områden: områden som kommissionen har godkänt som sådana i enskilda beslut om regionalstödskartor för perioden 1 juli 2014–31 december 2020.
69. a-områden: områden som anges i en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 med tillämpning av artikel 107.3 a i fördraget.
70. c-områden: områden som anges i en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 med tillämpning av artikel 107.3 c i fördraget.
71. NUTS 3-område: en region som anges på nivå 3 i en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 ( 37 ).
72. icke-förhandsdefinierade c-områden: områden som en medlemsstat efter eget gottfinnande kan utse till c-områden förutsatt att medlemsstaten visar att sådana områden uppfyller vissa socioekonomiska kriterier och att dessa områden anges i en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 med tillämpning av artikel 107.3 c i fördraget.
73. tidigare a-områden: områden som angavs som a-områden i en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 januari 2011–31 december 2014.
74. regionalstödskarta: den förteckning över områden som en medlemsstat har utsett i enlighet med villkoren i riktlinjerna för statligt regionalstöd och som kommissionen har godkänt.
75. bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter: varje process som en jordbruksprodukt undergår som till resultat ger en produkt som inte är en jordbruksprodukt.
76. utvärderingsplan: ett dokument som minst omfattar följande: målen för den stödordning som ska utvärderas, utvärderingsfrågorna, resultatindikatorerna, den tilltänkta utvärderingsmetoden, datainsamlingskraven, föreslagen tidsram för utvärderingen, inbegripet datum för inlämnande av den slutliga utvärderingsrapporten, en beskrivning av det oberoende organ som gör utvärderingen eller de kriterier som kommer att användas för att välja detta organ och rutinerna för att se till att utvärderingen offentliggörs.
2.5. Stöd som omfattas av anmälningsskyldigheten
(36) Om villkoren i artikel 107.1 i fördraget är uppfyllda måste medlemsstaterna anmäla stöd till jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget och får inte genomföra den föreslagna åtgärden förrän förfarandet har lett till ett slutligt beslut, med undantag för åtgärder som uppfyller villkoren i en gruppundantagsförordning.
(37) Individuellt investeringsstöd som beviljas på grundval av en stödordning ska fortsätta att omfattas av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om stödet överstiger följande tröskelvärden:
(a) För individuellt investeringsstöd för bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter enligt del II avsnitt 1.1.1.4 i dessa riktlinjer: de stödberättigande kostnaderna överstiger 25 miljoner euro eller bruttobidragsekvivalenten överstiger 12 miljoner euro.
(b) För stöd för säljfrämjande kampanjer enligt del II avsnitt 1.3.2 i dessa riktlinjer: säljfrämjande kampanjer med en årlig budget som överstiger 5 miljoner euro.
(c) För individuellt investeringsstöd som beviljas enligt del II kapitel 3 avsnitt 3.1, 3.2, 3.6 och 3.10 i dessa riktlinjer:
Stödnivå |
Tröskelvärde för anmälan |
10 % |
7,5 miljoner euro |
15 % |
11,25 miljoner euro |
25 % |
18,75 miljoner euro |
35 % |
26,25 miljoner euro |
50 % och högre |
37,5 miljoner euro |
Kapitel 3. Gemensamma bedömningsprinciper
(38) När kommissionen bedömer om en anmäld stödåtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget analyserar den vanligtvis om stödåtgärdens utformning garanterar att stödets positiva effekt när det gäller att nå ett mål av gemensamt intresse är större än dess negativa effekter på handel och konkurrens.
(39) I meddelandet om modernisering av det statliga stödet efterlystes gemensamma principer för kommissionens bedömning av stödåtgärders förenlighet med den inre marknaden. För detta ändamål kommer kommissionen att anse en stödåtgärd förenlig med fördraget endast om den uppfyller vart och ett av följande kriterier.
(a) Bidrag till ett väldefinierat mål av gemensamt intresse: en statlig stödåtgärd måste syfta till ett mål av gemensamt intresse i enlighet med artikel 107.3 i fördraget.
(b) Behov av statligt ingripande: en statlig stödåtgärd måste vara inriktad på en situation där stödet kan åstadkomma en konkret förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, genom att åtgärda ett väldefinierat marknadsmisslyckande.
(c) Stödåtgärdens lämplighet: den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt policyinstrument med hänsyn till målet av gemensamt intresse.
(d) Stimulanseffekt: stödet måste ändra det eller de berörda företagens beteende på ett sådant sätt att de inleder ytterligare verksamhet som de inte skulle bedriva eller som de skulle bedriva endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt.
(e) Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt): stödbeloppet måste begränsas till det minimum som krävs för att uppmuntra till verksamhet i den berörda sektorn.
(f) Undvikande av betydande otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel mellan medlemsstater: de negativa effekterna av stödet måste vara tillräckligt begränsade, så att det övergripande resultatet av åtgärden blir positivt.
(g) Genomsynligt stöd: medlemsstaterna, kommissionen, ekonomiska aktörer och allmänheten måste lätt ha tillgång till alla relevanta akter och till relevant information om det stöd som beviljas inom ramen för dessa.
(40) Det övergripande resultatet av vissa kategorier av ordningar kan vidare göras föremål för krav på efterhandsutvärdering, såsom beskrivs i punkterna 720–723. I sådana fall får kommissionen begränsa stödordningarnas giltighetstid (vanligtvis till fyra år eller kortare) med möjlighet att förlänga dem senare genom en ny anmälan.
(41) Om vidare en statlig stödåtgärd eller de villkor som är förbundna med den (inbegripet finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av stödåtgärden) medför en icke särskiljbar överträdelse av unionslagstiftningen kan stödet inte förklaras förenligt med den inre marknaden ( 38 ). I synnerhet följande stöd anses medföra en icke särskiljbar överträdelse av EU-lagstiftningen:
(a) Stöd vars beviljande är förenat med en skyldighet för stödmottagaren att ha sitt huvudkontor i den berörda medlemsstaten eller att vara huvudsakligen etablerad i den berörda medlemsstaten.
(b) Stöd vars beviljande är förenat med en skyldighet för stödmottagaren att använda nationellt producerade varor eller nationella tjänster.
(c) Stöd som begränsar stödmottagarens möjligheter att utnyttja resultaten från forskning, utveckling och innovation i andra medlemsstater.
(42) De gemensamma bedömningsprinciperna måste ses mot bakgrund av det specifika sammanhanget för den gemensamma jordbrukspolitiken. Därför gäller dessa generella konkurrenspolitiska överväganden allt stöd enligt dessa riktlinjer, om inte undantag anges i del I avsnitt 3.1–3.7 i dessa riktlinjer, men hänsyn till de särskilda överväganden som gäller för jordbrukssektorn.
3.1. Bidrag till ett gemensamt mål
(43) Syftet med stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden är att säkerställa en livskraftig livsmedelsproduktion och främja en effektiv och hållbar resursanvändning för att uppnå en smart och hållbar tillväxt.
(44) Stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden bör vara nära knutet till den gemensamma jordbrukspolitiken, överensstämma med de mål för landsbygdsutveckling som avses i punkt 10 i dessa riktlinjer och vara förenliga med reglerna om den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter.
Mål för landsbygdsutveckling
(45) Vid bedömningen av stödet förenlighet kommer såväl målen för landsbygdsutveckling som de allmänna principerna för statligt stöd att beaktas.
(46) Kommissionen anser att åtgärder som genomförs i enlighet med och i överensstämmelse med förordning (EU) nr 1305/2013 och dess genomförandeakter och delegerade akter eller som ytterligare nationell finansiering inom ramen för ett landsbygdsprogram i sig är förenliga med och bidrar till målen för landsbygdsutveckling.
(47) Vad gäller åtgärder som liknar en landsbygdsutvecklingsåtgärd vilka finansieras uteslutande med nationella medel, bör medlemsstaterna visa hur det statliga stödet i fråga passar in i och är förenligt med de relevanta landsbygdsprogrammen, för att säkerställa samstämmighet med de landsbygdsutvecklingsåtgärder som medfinansieras av Ejflu enligt landsbygdsprogrammen. Varje anmälan måste åtföljas av sådan dokumentation.
(48) Kommissionen anser att principen om att bidra till målen för landsbygdsutveckling uppfylls beträffande stödåtgärderna i del II avsnitt 1.1.10.3, 1.2, 1.3, 2.8 och 2.9 i dessa riktlinjer, vilka faller utanför tillämpningsområdet för landsbygdsutvecklingen, eftersom kommissionen har vunnit en tillräckligt stor erfarenhet vad gäller dessa åtgärders bidrag till målen för landsbygdsutvecklingen.
Ytterligare villkor för anmälningspliktigt individuellt stöd på grundval av en ordning
(49) När den beviljande myndigheten beviljar stöd för anmälningspliktiga individuella investeringsprojekt på grundval av en stödordning måste den visa att det valda projektet kommer att bidra till målet för stödordningen och därmed till målen för stöd till jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden. För detta ändamål kan medlemsstaten förlita sig på de uppgifter som den som ansöker om stöd har lämnat där de positiva effekterna av investeringen måste beskrivas.
Regler om den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter
(50) Även om reglerna om statligt stöd generellt sett är tillämpliga på jordbrukssektorn, är tillämpningen av dessa regler, med hänsyn till denna sektors särdrag ( 39 ), ändå föremål för de regler som föreskrivs i de förordningar som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare. Med andra ord kan medlemsstaternas användning av statliga stödåtgärder inte ha företräde framför förordning (EU) nr 1305/2013 ( 40 ). Kommissionen kommer därför inte att godkänna statligt stöd som är oförenligt med bestämmelserna om den samlade marknadsordningen eller som skulle utgöra ett hinder för dennas funktion.
(51) Ytterligare specifika villkor om förenlighet med principerna för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter anges i del II avsnitt 1.1.1.1 om investeringsstöd på jordbruksföretag som är knutet till primär jordbruksproduktion, avsnitt 1.1.4 om startstöd till producentgrupper och producentorganisationer och avsnitt 1.2.2 om stöd för nedläggning av produktionskapacitet i dessa riktlinjer.
Miljömål
(52) I artikel 11 i fördraget föreskrivs att ”[m]iljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syftet att främja en hållbar utveckling.” Den rättsliga grunden för de materiella miljöåtgärderna i den gemensamma jordbrukspolitikens första och andra pelare är artikel 11 i fördraget. I linje med detta krav bör unionens prioriteringar för landsbygdsutveckling genomföras inom ramen för en hållbar utveckling. Unionens främjande av syftet att skydda miljön som anges i artikel 11 i fördraget beaktar också principen att förorenaren ska betala ( 41 ). Det är därför nödvändigt att lägga särskild vikt vid miljöfrågor i framtida anmälningar av statligt stöd. Alla anmälningar av statligt stöd bör i framtiden innehålla en bedömning av huruvida den understödda verksamheten förväntas påverka miljön. I fall där det finns en miljöpåverkan bör anmälningarna av statligt stöd innehålla information som visar att stödåtgärden inte kommer att leda till en överträdelse av gällande unionslagstiftning om miljöskydd. ►M1 Om det till exempel rör sig om en stödordning för investeringar som är avsedda att öka produktionen och som innebär en ökad användning av knappa resurser eller att föroreningar ökar, kommer det att bli nödvändigt att påvisa att ordningen inte kommer att leda till en överträdelse av den gällande unionslagstiftningen, inbegripet miljöskyddslagstiftningen ( 42 ), och god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som är förenliga med tvärvillkoren enligt förordning (EU) nr 1306/2013. ◄ Om stöd som utgör en del av ett landsbygdsprogram anmäls bör miljökraven för dessa stödåtgärder vara identiska med miljökraven för landsbygdsutvecklingsåtgärden.
3.2. Behov av statligt ingripande
(53) För att bedöma om statligt stöd är nödvändigt för att nå målet av gemensamt intresse måste först själva problemet diagnostiseras. Statligt stöd bör inriktas på situationer där det kan medföra en materiell förbättring i fall där marknaden inte själv klarar av uppgiften.
(54) Statliga stödåtgärder kan under vissa omständigheter korrigera marknadsmisslyckanden och därigenom bidra till bättre fungerande marknader och ökad konkurrenskraft. Vidare gäller att på marknader som ger effektiva resultat som dock är otillfredsställande ur ett rättvise- eller sammanhållningsperspektiv, kan statligt stöd användas för att nå ett mer önskvärt och jämlikt resultat ur marknadssynpunkt.
(55) Vid tillämpningen av dessa riktlinjer anser kommissionen att marknaden inte tillhandahåller de förväntade målen utan statligt ingripande avseende stödåtgärder som uppfyller de särskilda villkoren i del II i riktlinjerna. Sådant stöd bör därför betraktas som nödvändigt för att nå de mål av gemensamt intresse som anges i del I avsnitt 3.1 i dessa riktlinjer.
3.3. Stödets lämplighet
(56) Den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt policyinstrument med hänsyn till det berörda politiska målet. En stödåtgärd kommer inte att anses vara förenlig om samma positiva bidrag till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och särskilt landsbygdsutvecklingen kan uppnås med andra, mindre snedvridande policyinstrument eller andra, mindre snedvridande stödtyper. Det är viktigt att ha i åtanke att det kan finnas andra, bättre lämpade instrument för att uppnå dessa mål, såsom lagstiftning, marknadsbaserade instrument, utveckling av infrastruktur och förbättring av företagsklimatet.
Ändamålsenlighet jämfört med alternativa politiska instrument
(57) Kommissionen anser att stöd som beviljas inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden, som uppfyller de särskilda villkoren i de relevanta avsnitten i del II i dessa riktlinjer, är ett lämpligt politiskt instrument.
(58) Om en medlemsstat beslutar att inrätta en stödåtgärd som liknar en landsbygdsutvecklingsåtgärd vilken uteslutande finansieras med nationella medel, och samtidigt samma åtgärd finns med i det relevanta landsbygdsprogrammet, bör medlemsstaten visa fördelarna med ett sådant nationellt stödinstrument jämfört med den aktuella åtgärden inom ramen för landsbygdsprogrammet.
Ändamålsenligheten jämfört med olika stödinstrument
(59) Stöd kan beviljas i olika former. Medlemsstaten bör dock se till att stödet beviljas i den form som sannolikt orsakar minst snedvridning av handel och konkurrens.
(60) Om en form förutses för en stödåtgärd som beskrivs i del II i dessa riktlinjer anses denna form som ett lämpligt stödinstrument vid tillämpningen av dessa riktlinjer.
(61) När det gäller landsbygdsutvecklingsåtgärder, som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering utöver sådana landsbygdsutvecklingsåtgärder, anser kommissionen vidare att stöd som beviljas i den form som anges i respektive landsbygdsutvecklingsåtgärd är ett lämpligt stödinstrument.
(62) I fråga om investeringsstöd som inte omfattas av förordning (EU) nr 1305/2013 som en del av landsbygdsprogrammet eller som ytterligare finansiering till en sådan landsbygdsutvecklingsåtgärd gäller att, om stödet ges i en form som medför en direkt ekonomisk fördel (exempelvis direkta bidrag, skattebefrielser och skattesänkningar, socialavgifter och andra obligatoriska avgifter osv.), måste medlemsstaten visa varför andra, potentiellt mindre snedvridande stödformer, såsom förskott med återbetalningsskyldighet eller stödformer som baseras på skuld- eller kapitalinstrument (t.ex. lågräntelån eller räntesubventioner, statliga garantier eller annan tillförsel av kapital på förmånliga villkor) är mindre lämpliga.
(63) Vad gäller skogsbruksåtgärder i del II avsnitt 2.8 i dessa riktlinjer måste medlemsstaterna visa att de mål som rör miljö, skydd och rekreation som de eftersträvar inte kan uppnås med skogsbruksåtgärderna som utgör åtgärder som liknar en landsbygdsutvecklingsåtgärd i del II kapitel 2.1–2.7 i dessa riktlinjer.
(64) Vad gäller flera kategorier av stöd, såsom stöd för kostnaderna för marknadsundersökningar, produktutformning och produktdesign och för utarbetande av ansökningar för erkännande av kvalitetssystem, stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, stöd för rådgivningstjänster, stöd för avbytartjänster, stöd för säljfrämjande åtgärder, stöd för att kompensera för kostnader för förebyggande och utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och stöd till animaliesektorn, måste stödet beviljas till de slutliga stödmottagarna indirekt, som naturaförmån, i form av subventionerade tjänster. I dessa fall betalas stödet ut till leverantören av den berörda tjänsten eller verksamheten.
(65) Bedömningen av om en stödåtgärd är förenlig med den inre marknaden påverkar inte de tillämpliga reglerna om offentlig upphandling och principerna om insyn, öppenhet och icke-diskriminering i urvalsförfarandet av en tjänsteleverantör.
3.4. Stimulanseffekt och stödbehov
(66) Stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden kan endast anses förenligt med den inre marknaden om det har en stimulanseffekt. En stimulanseffekt föreligger om stödet ändrar företagets beteende på ett sådant sätt att företaget inleder ytterligare verksamhet som bidrar till utvecklingen av sektorn som det utan stöd inte skulle ha inlett, eller som det skulle ha inlett endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt. Stödet får dock inte subventionera kostnader för en verksamhet som företaget i alla händelser skulle ha ådragit sig och får inte kompensera för den normala affärsrisken vid ekonomisk verksamhet.
(67) Ensidiga statliga stödåtgärder som endast har till syfte att förbättra företags finansiella situation, men som inte på något sätt bidrar till sektorns utveckling, och i synnerhet stöd som enbart beviljas på grundval av pris, kvantitet, produktionsenhet eller enhet av produktionsmedel, anses utgöra driftstöd som inte är förenligt med den inre marknaden, om inte undantag uttryckligen medges i unionslagstiftningen eller i dessa riktlinjer. Sådana stödåtgärder kan vidare på grund av själva sin art även inverka störande på de mekanismer som reglerar organisationen av den inre marknaden.
(68) Därför godkänner kommissionen stöd för att underlätta iakttagande av obligatoriska normer endast i den utsträckning det uppfyller målen för landsbygdsutvecklingspolitiken.
(69) Av samma skäl bör stöd som beviljas enligt del II avsnitten 1.2 och 2.8.5 i dessa riktlinjer begränsas till att hjälpa jordbruksföretag som ställts inför olika svårigheter trots att de har gjort rimliga ansträngningar för att minimera sådana risker. Statligt stöd bör inte leda till att företag lockas att ta onödiga risker. Företag som är verksamma inom jordbruks- och skogsbrukssektorn bör själva stå för konsekvenserna av obetänksamma val av produktionsmetoder eller produkter.
(70) Av samma skäl anser kommissionen att stödet inte utgör något incitament för stödmottagaren om arbetet med det relevanta projektet eller den relevanta verksamheten har inletts redan innan stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna.
(71) Stödansökan måste innehålla åtminstone uppgifter om sökandens namn och företagets storlek, en beskrivning av projektet eller verksamheten, inbegripet dess lokalisering och datum för inledande och avslutande, det stödbelopp som behövs för att genomföra projektet och de stödberättigande kostnaderna.
(72) Stora företag måste dessutom i ansökan beskriva situationen utan stöd, den situation som benämns det kontrafaktiska scenariot eller alternativt projekt eller alternativ verksamhet, och lägga fram dokumentation som styrker de uppgifter om ett kontrafaktiskt scenario som anges i ansökan.
(73) När den beviljande myndigheten tar emot ansökan måste den kontrollera det kontrafaktiska scenariots trovärdighet och bekräfta att stödet har den erforderliga stimulanseffekten. Ett kontrafaktiskt scenario är trovärdigt om det är verkligt och hänger samman med de faktorer som ska beaktas vid beslutsfattandet vid den tidpunkt då stödmottagaren fattar beslut om projektet eller verksamheten i fråga.
(74) Genom undantag från punkterna 70–73 anses stöd i form av skatteförmåner som beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag ha en stimulanseffekt om stödordningen fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten, och om stödordningen har antagits och trätt i kraft innan arbetet med det projekt eller den verksamhet som får stöd inleddes. Det sistnämnda villkoret gäller inte i fråga om efterföljande ordningar på skatteområdet, under förutsättning att verksamheten redan omfattades av de föregående ordningarna i form av skatteförmåner.
(75) Genom undantag från punkterna 70–74 gäller att följande kategorier av stöd i dessa riktlinjer inte behöver ha en stimulanseffekt eller anses ha en stimulanseffekt:
(a) Stödordningar för arrondering i enlighet med avsnitten 1.3.4 och 2.9.2 och stödordningar med mål som rör miljö, skydd och rekreation i enlighet med del II avsnitt 2.8, där
(i) stödordningen fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten,
(ii) stödordningen har antagits och trätt i kraft innan stödberättigande kostnader enligt avsnitten 1.3.4, 2.9.2 och 2.8 har uppstått för stödmottagaren, och
(iii) stödordningen endast omfattar mikroföretag samt små och medelstora företag.
(b) Stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden och ramdirektivet för vatten som beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag i enlighet med del II avsnitt 1.1.6.
(c) Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar i enlighet med del II avsnitt 1.1.7.
(d) Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller exceptionella händelser i enlighet med del II avsnitt 1.2.1.1.
(e) Stöd för att kompensera för skador som orsakats av allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof i enlighet med del II avsnitt 1.2.1.2.
(f) Stöd för att kompensera för kostnaderna för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och för förluster orsakade av dessa djursjukdomar och skadegörare på växter i enlighet med del II avsnitt 1.2.1.3.
(g) Stöd för att täcka kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur i enlighet med del II avsnitt 1.2.1.4.
(h) Stöd för att kompensera för skador som orsakats av skyddade djur i enlighet med del II avsnitt 1.2.1.5.
(i) Stöd för att avhjälpa skador i skogar som orsakats av djur som regleras genom lag i enlighet med del II avsnitt 2.8.5.
(j) Investeringsstöd för att uppfylla normer i enlighet med punkt 148 a och b.
(k) Investeringsstöd för att uppfylla normer som beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag i enlighet med punkt 148 c. Investeringsstöd för att uppfylla normer som beviljas stora företag i enlighet med punkt 148 c kan anses ha en stimulanseffekt om det berörda företaget kan bevisa att det utan stöd skulle riskera nedläggning.
(l) Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag i enlighet med del II avsnitt 1.1.1.2, med undantag för individuellt stöd som överstiger 500 000 euro per företag per investeringsprojekt.
(m) Stöd för säljfrämjande åtgärder i enlighet med punkt 464 b, c och d.
(n) Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn i enlighet med del II avsnitten 1.3.6 och 2.9.1.
(o) Stöd för underhåll, restaurering och uppgradering av natur- och kulturarvet i landsbygdssamhällen, på landsbygden och i områden med högt naturvärde i enlighet med punkt 644 e. Detta undantag gäller inte investeringsstöd i samband med natur- och kulturarvet i landsbygdssamhällen, på landsbygden och i områden med högt naturvärde som överstiger de tröskelvärden för anmälan som anges i punkt 37 c.
(p) Stöd för utarbetande och uppdatering av planer för utveckling av kommuner och samhällen på landsbygden och deras grundläggande tjänster och av skydds- och förvaltningsplaner för Natura 2000-områden och andra områden med högt naturvärde, i enlighet med punkt 644 a.
(q) Stöd för återställande av skador på skogar till följd av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, djursjukdomar, andra katastrofer och händelser relaterade till klimatförändringar i enlighet med del II avsnitt 2.1.3.
(r) Stöd för kostnaderna för behandling och förebyggande av spridning av skadedjur och trädsjukdomar och stöd för att avhjälpa skador som orsakats av skadedjur och trädsjukdomar i enlighet med del II avsnitt 2.8.1.
(s) Stöd för aktiva jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för bomullsprodukter eller livsmedelsprodukter i enlighet med del II avsnitt 3.8.
Ytterligare villkor för anmälningspliktigt individuellt investeringsstöd
(76) Förutom de krav som anges ovan måste medlemsstaten, i fråga om anmälningspliktigt individuella investeringsstöd, lägga fram tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkar investeringsvalet. För att möjliggöra en övergripande bedömning måste medlemsstaten inte bara lämna information om det understödda projektet utan också en utförlig beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, i vilket inget stöd beviljas stödmottagaren av någon offentlig myndighet.
(77) Medlemsstaterna uppmanas att förlita sig på handlingar såsom officiella handlingar från företagets styrelse, riskbedömningar, inklusive en bedömning av risker som hänger samman med lokaliseringen, finansiella rapporter, interna affärsplaner, expertutlåtanden och andra studier som avser det investeringsprojekt som är föremål för bedömning. Handlingar som innehåller information om efterfrågeprognoser, kostnadsprognoser, finansiella prognoser, handlingar som läggs fram för en investeringskommitté och som beskriver olika investeringsscenarier eller handlingar som är avsedda för finansinstitut kan hjälpa medlemsstaterna att påvisa en stimulanseffekt.
(78) I detta sammanhang får lönsamhetsnivån utvärderas med hänvisning till metoder som är sedvanlig praxis i den berörda sektorn, och som kan omfatta metoder för att bedöma projektets nettonuvärde ( 43 ), internränta ( 44 ) eller den genomsnittliga avkastningen på sysselsatt kapital. Projektets lönsamhet ska jämföras med den normala avkastning som företaget tillämpar vid andra investeringsprojekt av liknande slag. Om denna avkastning inte finns tillgänglig ska projektets lönsamhet jämföras med företagets kapitalkostnader som helhet eller med den avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda sektorn.
(79) Om det inte finns något känt kontrafaktiskt scenario kan en stimulanseffekt antas föreligga om det finns ett likviditetsgap, det vill säga när investeringskostnaden överskrider nettonuvärdet av de rörelseresultat som investeringen väntas ge upphov till utifrån en i förväg fastställd affärsplan.
(80) Om stödet inte ändrar stödmottagarens beteende genom att uppmuntra till ytterligare investeringar, har det inte några positiva effekter på den berörda sektorns utveckling. Därför kommer stöd inte att godkännas i fall där det förefaller som om samma investering skulle genomföras även utan stödet.
3.5. Stödets proportionalitet
(81) Stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden anses vara proportionerligt om stödbeloppet per stödmottagare är begränsat till det minimum som behövs för att uppnå det gemensamma eftersträvade målet.
Högsta tillåtna stödnivåer och högsta tillåtna stödbelopp
(82) För att stödet ska vara proportionerligt anser kommissionen i princip att stödbeloppet inte bör överstiga de stödberättigande kostnaderna. Detta påverkar inte regler om miljöincitament och andra offentliga incitament som anges uttryckligen i del II avsnitt 1.1.3 och 1.2.2 i dessa riktlinjer.
(83) För att garantera förutsägbarhet och lika villkor tillämpar kommissionen dessutom i dessa riktlinjer högsta tillåtna stödnivåer för stöd. Om en högsta stödnivå inte kan fastställas, till exempel i fråga om nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk, anges högsta stödbelopp i nominella termer för att se till att stödet är proportionerligt.
(84) Om de stödberättigande kostnaderna beräknas korrekt och de högsta stödnivåer eller högsta stödbelopp som anges i del II i dessa riktlinjer respekteras anses proportionalitetskriteriet vara uppfyllt.
(85) Den beviljande myndigheten måste beräkna den högsta stödnivån och det högsta stödbeloppet när den beviljar stödet. De stödberättigande kostnaderna måste stödjas av skriftliga underlag som bör vara tydliga, specifika och aktuella. Vid beräkningen av stödnivån och de stödberättigande kostnaderna måste alla siffror som används avse belopp före eventuella avdrag för skatter eller andra avgifter.
(86) Mervärdesskatt är inte stödberättigande, utom om den inte kan återvinnas enligt nationell lagstiftning om mervärdesskatt.
(87) Om stöd beviljas i annan form än bidrag, är stödbeloppet lika med stödets bruttobidragsekvivalent.
(88) Stöd som betalas ut i flera delbetalningar diskonteras till sitt värde vid tidpunkten för beviljandet av stöd. De stödberättigande kostnaderna diskonteras till sitt värde vid tidpunkten för beviljandet av stöd. Den räntesats som ska användas för diskonteringen är den gällande diskonteringsräntan den dag då stödet beviljades.
(89) Om stöd beviljas i form av skatteförmåner sker diskonteringen av de olika delarna av stödet på grundval av den gällande referensräntan vid de olika tidpunkter då skatteförmånerna får verkan.
(90) Vad gäller investeringsstöd i landsbygdsområden måste den högsta stödnivån för stora investeringsprojekt minskas till det justerade stödbeloppet enligt definitionen i punkt 35.31. Stora investeringsprojekt kan inte omfattas av de ökade stödnivåerna för mikroföretag samt små och medelstora företag.
(91) Om åtaganden enligt del II avsnitten 1.1.5.1, 1.1.8, 2.3 och 3.4 i dessa riktlinjer anges i andra enheter än de som används i bilaga II i förordning (EU) nr 1305/2013 får medlemsstaterna beräkna utbetalningar på grundval av dessa andra enheter. I sådana fall måste medlemsstaterna se till att de högsta årliga beloppen respekteras.
(92) Med undantag för stöd för åtaganden om att föda upp lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen, som avses i avsnitt 1.1.5.1, kan stöd enligt del II avsnitten1.1.5.1, 1.1.8, 2.3 och 3.4 i dessa riktlinjer inte beviljas per djurenhet. Omräkningskurserna för de olika djurkategorierna till djurenheter anges i bilaga II till genomförandeakten till förordning (EU) nr 1305/2013.
(93) ►M2 Medlemsstaterna får fastställa stödbeloppet för de åtgärder eller typer av insatser som avses i del II avsnitten 1.1.5, 1.1.6, 1.1.7, 1.1.8, 2.1.1, 2.1.2, 2.2, 2.3, 3.4 och 3.5 i dessa riktlinjer på grundval av standardantaganden om merkostnader och inkomstbortfall. ◄ Medlemsstaterna bör se till att beräkningarna och det motsvarande stödet a) endast innehåller kontrollerbara inslag, b) grundas på siffror som fastställts av lämplig expertis, c) tydligt anger upphovet till de siffror som använts, d) är differentierade så att de, i tillämpliga fall, beaktar regionala eller lokala villkor för området samt faktisk markanvändning, och e) inte innehåller inslag som är kopplade till investeringskostnader.
(94) När kommissionen bedömer om stöd är förenligt med den inre marknaden kommer den att beakta eventuella försäkringar som stödmottagaren har tecknat eller kunde ha tecknat. När det gäller stöd för att kompensera för förluster till följd av allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof bör stöd till den högsta stödnivån beviljas endast till ett företag som inte kan omfattas av försäkring för sådana förluster, för att undvika risken för snedvridning av konkurrensen. För att ytterligare förbättra riskhanteringen bör stödmottagare därför uppmuntras att i möjligaste mån teckna försäkringar.
Ytterligare villkor för anmälningspliktigt individuellt investerings stöd och investerings stöd till stora företag enligt anmälda ordningar
(95) Som allmän regel gäller att anmälningspliktigt individuellt investeringsstöd anses vara begränsat till ett minimum om stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto av att genomföra investeringen i det berörda området, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario utan stöd. Också när det gäller investeringsstöd som beviljats stora företag enligt anmälda stödordningar måste medlemsstaterna se till att stödbeloppet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt på grundval av en merkostnader netto-metod.
(96) Stödbeloppet bör inte överstiga det minimibelopp som behövs för att göra projektet tillräckligt lönsamt, och bör till exempel inte leda till en ökning av dess internränta utöver den normala avkastning som tillämpas av det berörda företaget i andra investeringsprojekt av liknande slag eller, om denna inte finns tillgänglig, att öka dess internränta utöver företagets kapitalkostnader som helhet eller utöver den avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda sektorn.
(97) När det gäller investeringsstöd till stora företag enligt anmälda stödordningar måste medlemsstaten se till att stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto av att genomföra investeringen i det berörda området, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario där inget stöd beviljas. Den metod som beskrivs i punkt 96 måste användas tillsammans med högsta tillåtna stödnivåer som ett tak.
(98) När det gäller anmälningspliktigt individuellt investeringsstöd granskar kommissionen om stödbeloppet överstiger det minimum som krävs för att göra projektet tillräckligt lönsamt, genom att använda den metod som anges i punkt 96. Beräkningar som används för att bedöma stimulanseffekten kan också användas för att bedöma om stödet är proportionerligt. Medlemsstaten måste påvisa stödets proportionalitet med hjälp av dokumentation t.ex. av det slag som avses i punkt 77. Detta krav gäller inte investeringsstöd som avser primär jordbruksproduktion.
Kumulering av stöd
(99) Stöd får beviljas parallellt enligt flera stödordningar eller kumuleras med stöd för särskilda ändamål, förutsatt att det totala beloppet statligt stöd för en verksamhet eller ett projekt inte överstiger de stödtak som anges i dessa riktlinjer.
(100) Stöd med identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd så länge stöden avser olika identifierbara stödberättigande kostnader. Stöd med identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd, med avseende på samma stödberättigande kostnader som helt eller delvis överlappar varandra, endast om en sådan kumulering inte leder till att den högsta stödnivå eller det högsta stödbelopp som gäller för denna typ av stöd enligt dessa riktlinjer överskrids.
(101) Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader enligt del II avsnitten 1.1.2 och 3.3 i dessa riktlinjer får kumuleras med andra statliga stödåtgärder med identifierbara stödberättigande kostnader. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader, upp till den högsta relevanta totala finansieringströskel som fastställts med hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall enligt dessa riktlinjer eller andra riktlinjer för statligt stöd, en gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen.
(102) Statligt stöd till förmån för jordbrukssektorn bör inte kumuleras med utbetalningar som avses i artiklarna 81.2 och 82 i förordning (EU) nr 1305/2013 avseende samma stödberättigande kostnader om en sådan kumulering skulle leda till en stödnivå eller ett stödbelopp som överstiger de som föreskrivs i dessa riktlinjer.
(103) Om unionsfinansiering som förvaltas centralt av unionens institutioner, byråer, gemensamma företag eller andra organ och som inte direkt eller indirekt står under medlemsstaternas kontroll kombineras med statligt stöd kommer endast det sistnämnda att beaktas vid bedömningen av om tröskelvärdena för anmälan, de högsta stödnivåerna och stödtaken iakttas, under förutsättning att det totala beloppet av den offentliga finansiering som beviljas avseende samma stödberättigande kostnader inte överstiger den eller de mest förmånliga finansieringsgrader som fastställs i tillämpliga regler i unionslagstiftningen.
(104) Stöd som godkänns enligt dessa riktlinjer bör inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande kostnader om en sådan kumulering skulle leda till en stödnivå eller ett stödbelopp som överstiger de som anges i dessa riktlinjer.
(105) Stöd för investeringar i syfte att återupprätta jordbrukets produktionspotential som avses i punkt 143 e bör inte kumuleras med stöd för att kompensera för materiella skador som avses i avsnitten 1.2.1.1, 1.2.1.2 och 1.2.1.3 i dessa riktlinjer.
(106) Dubbelfinansiering av jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön enligt del II avsnitten 1.1.5.1., 1.1.6, 1.1.8 och 3.5 i dessa riktlinjer och motsvarande metoder som avses i artikel 43 i förordning (EU) nr 1307/2013 bör inte förekomma. Översynsklausulen i punkt 724 i dessa riktlinjer bör också bidra till att dubbelfinansiering undviks.
(107) Startstöd till producentgrupper och producentorganisationer inom jordbrukssektorn som avses i del II avsnitt 1.1.4 i dessa riktlinjer bör inte kumuleras med stöd för inrättande av producentgrupper och producentorganisationer inom jordbrukssektorn som föreskrivs i artikel 27 i förordning (EU) nr 1305/2013. Nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk som avses i avsnitt 1.1.2 bör inte kumuleras med nyetableringsstöd för unga jordbrukare eller för utveckling av småbruk som avses i artikel 19.1 a i och iii i förordning (EU) nr 1305/2013 om en sådan kumulering skulle leda till ett stödbelopp som överstiger de som föreskrivs i dessa riktlinjer.
3.6. Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel
(108) För att stödet ska vara förenligt måste de negativa effekterna av stödåtgärden när det gäller snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstater vara begränsade och uppvägas av de positiva effekterna i form av bidrag till målet av gemensamt intresse.
Allmänna överväganden
(109) När kommissionen bedömer de negativa effekterna av en stödåtgärd kommer den att inrikta sin analys av snedvridningen av konkurrensen på den påverkan som stödet inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden kan förväntas ha på konkurrensen mellan företag på de berörda produktmarknaderna ( 45 ).
(110) Som en utgångspunkt gäller att om stödet är välriktat, proportionerligt och begränsat till de extra nettokostnaderna, mildras de negativa effekterna av stödet och risken för att stödet otillbörligt snedvrider konkurrensen kommer att bli mer begränsad. Vidare fastställer kommissionen högsta tillåtna stödnivåer. Dessa stödnivåer är ett grundläggande krav för proportionalitet, vars syfte är att förhindra att statligt stöd används till projekt där förhållandet mellan stödbelopp och stödberättigande kostnader ska anses vara mycket högt och med särskilt stor sannolikhet snedvridande. Generellt gäller att ju större positiva effekter det understödda projektet sannolikt ger upphov till och ju större det sannolika behovet av stöd är, desto högre är taket för stödnivån.
(111) Även om stödet är nödvändigt och proportionerligt kan det dock leda till att stödmottagarnas beteende ändras på ett sätt som snedvrider konkurrensen. Detta är mer sannolikt inom jordbrukssektorn som skiljer sig från andra marknader med hänsyn till den primära jordbruksproduktionens särskilda struktur, som kännetecknas av ett stort antal små företag. På sådana marknader finns det en stor risk för snedvridning av konkurrensen även när endast små stödbelopp beviljas.
(112) Två huvudsakliga potentiella snedvridningar av konkurrens och handel kan uppstå genom stöd till jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden, nämligen snedvridningar av produktmarknaden och lokaliseringseffekter. Båda typerna kan leda till ineffektiv resursallokering som undergräver den inre marknadens ekonomiska resultat och till fördelningsproblem, på så sätt att stödet påverkar hur den ekonomiska aktiviteten fördelar sig mellan olika regioner.
(113) Med hänsyn till dess positiva effekter på sektorns utveckling anser kommissionen i princip att om ett stöd uppfyller villkoren och inte överskrider de högsta stödnivåer som föreskrivs i de tillämpliga avsnitten i del II i dessa riktlinjer, begränsas de negativa effekterna på konkurrensen och handeln till ett minimum.
(114) Eftersom investeringsstöd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och företag som är verksamma inom andra sektorer, t.ex. inom sektorn för bearbetning av livsmedel ( 46 ) tenderar att ha liknande snedvridande effekter på konkurrens och handel, bör dock de generella konkurrenspolitiska övervägandena om effekterna på konkurrens och handel tillämpas på samma sätt för alla dessa sektorer. Därför måste de villkor som anges i punkterna 115–127 iakttas när det gäller investeringsstöd för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, i skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden.
Ordningar för investeringsstöd för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, i skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden
(115) Stödordningar får inte leda till betydande snedvridning av handel och konkurrens. Särskilt gäller att även om en snedvridning kan anses vara begränsad på individuell nivå (förutsatt att alla villkor för investeringsstöd är uppfyllda) kan ordningar för investeringsstöd ändå orsaka betydande snedvridning om de kumuleras. Sådan snedvridning kan beröra produktmarknaderna genom att skapa eller förvärra en situation med överkapacitet eller skapa, stärka eller upprätthålla vissa stödmottagares betydande marknadsmakt på ett sätt som påverkar de dynamiska incitamenten negativt. Stöd som finns tillgängligt inom ramen för ordningar för investeringsstöd kan också leda till en betydande förlust av ekonomisk aktivitet i andra områden inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Denna risk för snedvridning är ännu mer uttalad i fråga om en ordning för investeringsstöd som är inriktad på vissa sektorer.
(116) Därför måste den berörda medlemsstaten visa att eventuella negativa effekter kommer att begränsas till ett minimum till exempel med beaktande av de berörda projektens storlek, de individuella och kumulativa stödbeloppen, de förväntade stödmottagarna samt de berörda sektorernas särdrag. Medlemsstaterna uppmuntras att lämna in eventuella konsekvensbedömningar och efterhandsutvärderingar som gjorts för liknande tidigare stödordningar för att göra det möjligt för kommissionen att bedöma de sannolika negativa effekterna.
Anmälningspliktigt individuellt investeringsstöd för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och i landsbygdsområden
(117) När kommissionen bedömer de negativa effekterna av individuella investeringsstöd fäster den särskild uppmärksamhet vid de negativa effekter som hänger samman med ackumuleringen av överkapacitet på vikande marknader, hinder för att lämna marknaden och begreppet betydande marknadsmakt. Dessa negativa effekter beskrivs i punkterna 118–127 och måste vägas mot de positiva effekterna av stödet.
(118) För att identifiera och bedöma potentiell snedvridning av handel och konkurrens bör medlemsstaterna lägga fram bevis som ger kommissionen möjlighet att identifiera de berörda produktmarknaderna (dvs. produkter som berörs av stödmottagarens ändrade beteende) och att identifiera de konkurrenter och kunder/konsumenter som berörs.
(119) Kommissionen använder olika kriterier för att bedöma dessa eventuella snedvridningar, till exempel marknadsstrukturen för den berörda produkten, hur den berörda marknaden fungerar (vikande eller växande marknad), förfarandet för urval av stödmottagare, inträdes- och utträdeshinder, produktdifferentiering.
(120) Om ett företag är systematiskt beroende av statligt stöd kan det tyda på att det inte kan stå emot konkurrens på egen hand eller att det har otillbörliga fördelar jämfört med sina konkurrenter.
(121) Kommissionen skiljer mellan två huvudsakliga källor till potentiella negativa effekter på produktmarknaderna:
(a) Fall av betydande kapacitetsökning som leder till eller förvärrar en situation med överkapacitet, särskilt på en marknad på tillbakagång, och
(b) fall där stödmottagaren har en betydande marknadsmakt.
(122) För att bedöma om stödet kan användas till att skapa eller bibehålla ineffektiva marknadsstrukturer tar kommissionen hänsyn till den ökning av produktionskapaciteten som projektet ger upphov till och huruvida marknaden är ineffektiv.
(123) Om marknaden i fråga växer finns det i regel mindre anledning att bekymra sig för att stödet kommer att ha en negativ inverkan på dynamiska incitament eller otillbörligen hindra marknadsutträde eller marknadsinträde.
(124) Det finns större anledning till bekymmer när det är fråga om vikande marknader. I detta avseende skiljer kommissionen mellan fall där den relevanta marknaden i ett längre perspektiv är en vikande marknad i strukturellt hänseende (dvs. uppvisar en negativ tillväxttakt), och fall där den relevanta marknaden är vikande relativt sett (dvs. uppvisar en positiv tillväxttakt, men inte överstiger en referenstillväxttakt).
(125) Ineffektiviteten på en marknad mäts vanligtvis i förhållande till BNP-tillväxten inom EES under de senaste tre åren innan projektet inleddes (referenstillväxt). Den kan också fastställas på grundval av den beräknade tillväxttakten under de kommande tre till fem åren. Indikatorer kan omfatta den förväntade framtida tillväxten på den berörda marknaden och det åtföljande förväntade kapacitetsutnyttjandet samt kapacitetsökningens sannolika effekt på konkurrenter genom priser och vinstmarginaler.
(126) I vissa fall kan det hända att en bedömning av tillväxten på produktmarknaden inom EES inte lämpar sig för en totalbedömning av stödets effekter, särskilt om den geografiska marknaden är världsomfattande. I sådana fall tar kommissionen hänsyn till stödets inverkan på de berörda marknadsstrukturerna, särskilt dess potential att tränga ut producenter inom EES från marknaden.
(127) För att bedöma förekomsten av betydande marknadsmakt kommer kommissionen att beakta stödmottagarens position under en viss period före mottagandet av stödet och den förväntade marknadspositionen när investeringen har slutförts. Kommissionen kommer att beakta stödmottagarens marknadsandelar samt vid behov konkurrenternas marknadsandelar och andra relevanta faktorer, exempelvis marknadsstrukturen genom att granska koncentrationen på marknaden, eventuella inträdeshinder ( 47 ), köparmakt ( 48 ) och hinder för expansion eller marknadsutträde.
3.7. Öppenhet
(128) Medlemsstaterna måste se till att följande offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:
(a) Den fullständiga texten till stödordningen och dess genomförandebestämmelser eller rättslig grund för individuellt stöd, eller en länk till denna text.
(b) Vilken den beviljande myndigheten/de beviljande myndigheterna är.
(c) Namn på enskilda stödmottagare, form och belopp av stöd som beviljats varje stödmottagare, dag för beviljande, typ av företag (mikroföretag, litet eller medelstort företag/stort företag), stödmottagarens region (NUTS 2-nivå) och den ekonomiska sektor inom vilken stödmottagaren främst är verksam (NACE-gruppnivå). Ett sådant krav kan frångås beträffande tilldelning av individuellt stöd som inte överstiger följande tröskelvärden:
(i) 60 000 euro för stödmottagare som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(ii) 500 000 euro för stödmottagare som är verksamma inom sektorerna för bearbetning av jordbruksprodukter, saluföring av jordbruksprodukter, skogsbrukssektorn eller verksamheter som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget.
(129) För stödordningar i form av skatteförmåner kan informationen om individuella stödbelopp lämnas inom följande intervaller (i miljoner euro): 0,06 –0,5 , endast för primär jordbruksproduktion, 0,5 –1, 1–2, 2–5, 5–10, 10–30, 30 och mer.
(130) Om det beviljade individuella stödet omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 1305/2013 och antingen medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering för sådana medfinansierade åtgärder, får den berörda medlemsstaten välja att inte offentliggöra det på den webbplats för statligt stöd som avses i punkt 128, under förutsättning att det beviljade individuella stödet redan har offentliggjorts i enlighet med artiklarna 111, 112 och 113 i förordning (EU) nr 1306/2013. I så fall bör medlemsstaten på den webbplats för statligt stöd som avses i punkt 128 hänvisa till den webbplats som avses i artikel 111 i förordning (EU) nr 1306/2013.
(131) Denna information måste offentliggöras efter det att beslutet om att bevilja stödet har fattats, bevaras under minst tio år och hållas tillgänglig för allmänheten utan begränsningar ( 49 ). Medlemsstaterna kommer inte att vara skyldiga att offentliggöra den ovannämnda informationen före den 1 juli 2016 ( 50 ).
(132) Av öppenhetsskäl måste medlemsstaterna utföra den rapportering och övervakning som krävs enligt del III kapitel 2 i dessa riktlinjer.
DEL II. STÖDKATEGORIER
Kapitel 1. Stöd till förmån för företag som är verksamma inom primärproduktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter
1.1. Åtgärder för landsbygdsutveckling
1.1.1. Investeringsstöd
(133) Detta avsnitt gäller stöd för investeringar i jordbruksföretag som är knutna till primär jordbruksproduktion, investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter.
(134) Allt investeringsstöd enligt del II avsnitt 1.1.1.1, 1.1.1.2, 1.1.1.3. och 1.1.1.4. i dessa riktlinjer måste iaktta följande villkor: Om en gemensam marknadsordning, däribland system för direktstöd, som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) omfattar produktionsrestriktioner eller begränsning av unionsstödet för de enskilda jordbrukarna, jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna, får ingen investering som leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar beviljas statligt stöd.
1.1.1.1.
(135) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar i materiella eller immateriella tillgångar i jordbruksföretag knutna till primär jordbruksproduktion förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, det allmänna villkor för investeringsstöd som anges i punkt 134 i dessa riktlinjer och följande villkor.
(136) Detta avsnitt gäller för stöd för investeringar i materiella och immateriella investeringar i jordbruksföretag som är knutna till primär jordbruksproduktion. Investeringen görs av en eller flera stödmottagare eller avser en materiell eller immateriell tillgång som används av en eller flera stödmottagare.
(137) Detta avsnitt gäller också investeringar i materiella och immateriella tillgångar som är knutna till produktion av biobränsle eller produktion av energi från förnybara källor på jordbruksföretag som uppfyller följande villkor.
(a) Om investeringen görs för produktion av biodrivmedel i den mening som avses i direktiv 2009/28/EG ( 51 ) på jordbruksföretag, är anläggningar för produktion av förnybar energi stödberättigande endast om deras produktionskapacitet inte överstiger den genomsnittliga årliga drivmedelsförbrukningen på jordbruksföretaget. Det producerade biodrivmedlet bör inte säljas på marknaden.
(b) Om investeringen görs för produktion av värmeenergi och/eller el från förnybara energikällor på jordbruksföretag, är anläggningar för produktion av förnybar energi stödberättigande endast om syftet är att tillgodose det egna energibehovet och deras produktionskapacitet inte överstiger den sammanlagda genomsnittliga årliga förbrukningen av värmeenergi och el på jordbruksföretaget, inklusive jordbrukshushållet. Vad gäller el är försäljning till nätet tillåten i den mån den årliga gränsen för egen förbrukning respekteras.
(138) Om fler än ett jordbruksföretag genomför investeringen för produktion av energi från förnybara källor i syfte att tillgodose sina egna energibehov eller för produktion av biobränsle på jordbruksföretag, är den genomsnittliga årliga förbrukningen lika med summan av den genomsnittliga årliga förbrukningen för alla stödmottagare.
(139) Medlemsstaterna måste kräva att investeringar i infrastruktur för förnybar energi som konsumerar eller producerar energi följer miniminormer för energieffektivitet, om sådana normer finns på nationell nivå.
(140) Investeringar i anläggningar vars främsta syfte är produktion av el från biomassa är inte stödberättigande, såvida inte en minimiprocentsats av den producerade värmeenergin används, vilken ska fastställas av medlemsstaterna.
(141) Medlemsstaterna måste fastställa tröskelvärden för största andel spannmål, andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor som får användas för produktion av bioenergi, inbegripet biobränsle, för olika typer av anläggningar. Stöd till bioenergiprojekt får endast beviljas för bioenergi som uppfyller de tillämpliga hållbarhetskriterier som föreskrivs i unionslagstiftningen, inbegripet i artikel 17.2–6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG.
(142) Om anläggningens produktionskapacitet överskrider stödmottagarens eller stödmottagarnas genomsnittliga årliga förbrukning som avses i punkterna 137 och 138 i dessa riktlinjer, måste medlemsstaterna iaktta villkoren i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020, om inte sådant stöd är undantaget från anmälningsskyldigheten.
(143) Investeringen måste syfta till att uppnå minst ett av följande mål:
(a) Förbättra jordbruksföretagets generella prestationer och hållbarhet, särskilt genom att minska produktionskostnaderna eller förbättra och omfördela produktionen.
(b) Förbättra den naturliga miljön, hygienförhållandena eller normerna för djurens välbefinnande, under förutsättning att den berörda investeringen syftar till att gå utöver gällande unionsnormer.
(c) Skapa och förbättra infrastruktur som är knuten till utveckling, anpassning och modernisering av jordbruket, inklusive tillträde till jordbruksmark, arrondering och markförbättring och energi- och vattenförsörjning samt energi- och vattenbesparing.
(d) Uppfylla mål om ett miljö- och klimatvänligt jordbruk, inbegripet att bevara den biologiska mångfalden av arter och livsmiljöer och höja skönhets- eller rekreationsvärdet för allmänheten i ett Natura 2000-område eller andra system med höga naturvärden, så länge investeringarna är icke-produktiva.
(e) Återupprätta produktionspotential inom jordbruket som skadats genom naturkatastrofer, exceptionella händelser eller allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, djursjukdomar och skadegörare på växter, skyddade djur samt förebygga och begränsa riskerna för skada som orsakas av sådana händelser och förhållanden.
(f) Uppfylla normer på de villkor som anges i punkt 148.
(144) Stödet täcker följande stödberättigande kostnader:
(a) Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark är endast stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen. I väl motiverade undantagsfall kan en högre procentsats beviljas för miljöbevarande insatser.
(b) Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
(c) Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier. Genomförbarhetsstudier fortsätter att vara stödberättigande kostnader även när, på grundval av deras resultat, inga kostnader enligt leden a och b uppstår.
(d) Vad gäller immateriella tillgångar: förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
(e) Kostnader för icke-produktiva investeringar som är kopplade till de mål som avses i punkt 143 d.
(f) När det gäller investeringar i syfte att återupprätta produktionspotential inom jordbruket som skadats till följd av naturkatastrofer, exceptionella händelser eller allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, djursjukdomar eller skadegörare på växter och skyddade djur, får de stödberättigande kostnaderna omfatta de kostnader som uppkommit för återupprättandet av produktionspotentialen upp till den nivå som förelåg innan händelsen inträffade.
(g) När det gäller investeringar i syfte att förebygga skador som orsakats av naturkatastrofer, exceptionella händelser, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, djursjukdomar och skadegörare på växter och av skyddade djur, får de stödberättigande kostnaderna omfatta kostnaderna för specifika förebyggande åtgärder som syftar till att begränsa följderna av sådana sannolika händelser.
(145) Stöd får inte beviljas för följande:
(a) Inköp av produktionsrättigheter, stödrättigheter och ettåriga växter.
(b) Plantering av ettåriga växter.
(c) Inköp av djur.
(d) Investeringar för att följa gällande unionsnormer.
(e) Andra kostnader än de som avses i punkt 144 i samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter.
(f) Rörelsekapital.
(146) Genom undantag från punkt 145 c får stöd beviljas för inköp av djur som gjorts för det syfte som anges i punkt 143 e i dessa riktlinjer.
(147) Genom undantag från punkt 145 c får stöd beviljas för inköp av avelsdjur för att förbättra djurbesättningens genetiska kvalitet, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:
(a) Kommissionen anser att förbättringen av djurbesättningars genetiska kvalitet i allmänhet kan uppnås genom artificiell insemination med genetiskt material från högkvalitativa djur. Den medger dock att djurhanteringsmetoderna innebär att det i praktiken finns vissa begränsningar när det gäller användningen av artificiell insemination av nötboskap, får och getter. Därför får stöd beviljas endast för inköp av avelsdjur för att förbättra djurbesättningens genetiska kvalitet när det är fråga om nötboskap, får och getter.
(b) Endast investeringar som är avsedda att förbättra den genetiska kvaliteten i djurbesättningen genom inköp av högkvalitativa avelsdjur, både han- och hondjur, som är registrerade i stamböcker bör vara stödberättigande. Vid ersättande av befintliga avelsbesättningar får stöd beviljas endast för ersättande av djur som inte var registrerade i en stambok.
(c) Endast aktiva jordbrukare är berättigade till stöd.
(d) Endast djur med en optimal reproduktionspotential under en viss tidsperiod bör köpas in; därför bör endast hondjur som ännu inte har fött vara stödberättigande.
(e) De inköpta djuren bör behållas i besättningen i minst fyra år.
(148) Genom undantag från punkt 145 d får stöd för att för att uppfylla normer beviljas om följande villkor är uppfyllda:
(a) Unga jordbrukare som för första gången etablerar sig som ägare till ett jordbruksföretag när det gäller investeringar för att följa unionens normer för jordbruksproduktion, inklusive säkerhet på arbetsplatsen. Sådant stöd får beviljas i högst 24 månader från och med dagen för etableringen.
(b) Kroatien får bevilja stöd för genomförandet av nitratdirektivet ( 52 ) inom en period på högst fyra år från dess anslutningsdag i enlighet med artiklarna 3.2 och 5.1 i det direktivet.
(c) Om unionslagstiftningen ålägger företag verksamma inom primär jordbruksproduktion nya krav får stöd beviljas för investeringar för att uppfylla dessa krav i högst 12 månader från och med den dag då de blev obligatoriska för det berörda företaget.
(149) När det gäller bevattning inom en ny eller befintlig bevattnad areal kommer endast investeringar som uppfyller följande villkor att betraktas som stödberättigande kostnader:
(a) En förvaltningsplan för avrinningsdistrikt i enlighet med villkoren i ramdirektivet för vatten har anmälts till kommissionen för hela det område där investeringen är tänkt att äga rum samt i eventuella andra områden där miljön kan påverkas av investeringen. De åtgärder som får verkan inom ramen för förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 11 i det direktivet och som är av relevans för jordbrukssektorn har angetts i det tillämpliga åtgärdsprogrammet.
(b) Vattenmätare som gör det möjligt att mäta vattenanvändningen för den investering som får stöd finns installerade eller måste installeras som en del av investeringen.
(c) En investering i förbättring av en befintlig bevattningsanläggning eller en beståndsdel av en bevattningsinfrastruktur är stödberättigande endast om den enligt en förhandsbedömning potentiellt kan ge en vattenbesparing på minst 5–25 % beroende på de tekniska parametrarna för den befintliga anläggningen eller infrastrukturen. Om investeringen påverkar grund- eller ytvattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts inte nå god status på grund av vattenmängden
(i) måste investeringen säkerställa en faktisk, till investeringen hänförbar, minskning av vattenanvändningen på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som investeringen gör möjlig,
(ii) måste den, när det gäller ett enskilt jordbruksföretag, också leda till en minskning av jordbruksföretagets samlade vattenanvändning på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som investeringen gör möjlig. I jordbruksföretagets samlade vattenanvändning måste inräknas vatten som sålts av jordbruksföretaget.
Inga av villkoren i led c bör vara tillämpliga på en investering i en befintlig anläggning som endast påverkar energieffektivitet eller på en investering i inrättande av en reservoar eller på en investering som avser vattenåtervinning och som inte påverkar en grund- eller ytvattenförekomst.
(d) En investering som medför en nettoutvidgning av den bevattnade arealen som påverkar en viss grund- eller ytvattenförekomst är stödberättigande endast om
(i) vattenförekomsten i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet inte har bedömts nå god status på grund av vattenmängden, och
(ii) en miljöanalys visar att investeringen inte kommer att ha någon avsevärd negativ miljöpåverkan; en sådan miljökonsekvensanalys måste antingen genomföras eller godkännas av den behöriga myndigheten och får även avse grupper av jordbruksföretag.
(e) Genom undantag från led d i kan en investering som medför en nettoutvidgning av ett jordbruksföretags bevattningsareal ändå vara stödberättigande om
(i) investeringen kombineras med en investering i en befintlig bevattningsanläggning eller beståndsdel av en bevattningsinfrastruktur som enligt en förhandsbedömning potentiellt kan ge en vattenbesparing på minst 5–25 % beroende på de tekniska parametrarna för den befintliga anläggningen eller infrastrukturen, och
(ii) investeringen ger en faktisk minskning av vattenanvändningen, hänförbar till investeringen som helhet, på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som möjliggörs av investeringen i den befintliga bevattningsanläggningen eller infrastrukturbeståndsdelen.
(f) Genom undantag från led d i gäller villkoren i den bestämmelsen inte investeringar i inrättande av en ny bevattningsanläggning med vatten från en befintlig reservoar som godkänts av den behöriga myndigheten före den 31 oktober 2013 om följande villkor är uppfyllda:
(i) Reservoaren i fråga identifieras i den relevanta förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet och är underkastad de kontrollkrav som anges i artikel 11.3 e i ramdirektivet för vatten.
(ii) Den 31 oktober 2013 gällde antingen en högsta gräns för de totala uttagen från reservoaren eller ett krav på minsta flödesnivå i vattenförekomster som påverkas av reservoaren.
(iii) Denna högsta gräns eller detta krav på minsta flödesnivå överensstämmer med villkoren i artikel 4 i ramdirektivet för vatten. och
(iv) Investeringen i fråga leder inte till uttag som överstiger den högsta gräns som gällde den 31 oktober 2013 och leder inte heller till en minskning av flödesnivå i de vattenförekomster som påverkas som innebär att den miniminivå som gällde den 31 oktober 2013 underskrids.
(150) Arealer som inte är bevattnade men där en bevattningsanläggning var i drift nyligen och som ska fastställas och motiveras av medlemsstater, får betraktas som bevattnade arealer när det gäller att fastställa nettoutvidgningen av den bevattnade arealen.
(151) Vad gäller bevattning kan från och med den 1 januari 2017 stöd endast betalas ut av medlemsstater som i fråga om det avrinningsdistrikt där investeringen äger rum ser till att jordbrukssektorns olika vattenanvändningsverksamheter bidrar till kostnadstäckningen för vattentjänster i överensstämmelse med artikel 9.1 första strecksatsen i direktiv 2000/60/EG, i tillämpliga fall med beaktande av kostnadstäckningens sociala, miljömässiga och ekonomiska effekter liksom geografiska och klimatiska förhållanden i den eller de regioner som påverkas.
(152) Stödnivån får inte överstiga följande:
(a) 75 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i de yttersta randområdena.
(b) 75 % av de stödberättigande kostnaderna på de mindre Egeiska öarna.
(c) 75 % av de stödberättigande kostnaderna i Kroatien för genomförandet av nitratdirektivet i enlighet med punkt 148 b i dessa riktlinjer.
(d) 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre utvecklade regioner och i alla regioner vars bruttonationalprodukt (BNP) per capita för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 var lägre än 75 % av genomsnittet för EU-25 för referensperioden men vars BNP per capita är högre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
(e) 40 % av de stödberättigande kostnaderna i övriga områden.
(f) 30 % av de stödberättigande kostnaderna för inköp av avelsdjur som avses i punkt 147.
(153) De stödnivåer som avses i punkt 152 får ökas med 20 procentenheter, förutsatt att det högsta sammanlagda stödet inte överstiger 90 % för följande:
(a) Unga jordbrukare eller jordbrukare som etablerade sig under den femårsperiod som föregick ansökan om stöd.
(b) Gemensamma investeringar, såsom lagringsanläggningar som används av en grupp av jordbrukare eller anläggningar för att förbereda jordbruksprodukterna före saluföring, och integrerade projekt som omfattar olika åtgärder enligt förordning (EU) nr 1305/2013, inbegripet sådana som är kopplade till sammanslagningen av producentorganisationer.
(c) Investeringar i områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013.
(d) Insatser som finansieras inom ramen för det europeiska innovationspartnerskapet, såsom en investering i ett nytt stall, vilket gör det möjligt att testa en ny metod för djurhållning som utvecklats av en operativ grupp bestående av jordbrukare, forskare och icke-statliga djurskyddsorganisationer.
(e) Investeringar som syftar till att förbättra den naturliga miljön, hygienförhållandena eller normer för djurens välbefinnande, enligt vad som avses i punkt 143 b. I detta fall gäller den ökade stödnivå som anges i denna punkt endast de merkostnader som är nödvändiga för att uppnå en nivå som går utöver gällande unionsnormer och som inte medför en ökning av produktionskapaciteten.
(f) Investeringar som syftar till att förbättra jordbruksföretagets hållbarhet som avses i punkt 143 a som är knutna till åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och ekologiskt jordbruk enligt del II avsnitten1.1.5.1 och 1.1.8.
(154) För icke-produktiva investeringar som avses i punkt 143 d och investeringar i återupprättande av produktionspotential som avses i punkt 143 e får den högsta stödnivån inte överstiga 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(155) ►M3 För investeringar med förebyggande mål som avses i punkt 143 e får den högsta stödnivån inte överstiga 80 %. Den får höjas upp till 100 % om investeringen genomförs gemensamt av mer än en stödmottagare eller om målet är att förebygga skador orsakade av skyddade djur. ◄
1.1.1.2.
(156) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna, det allmänna villkor för investeringsstöd som anges i punkt 134 i dessa riktlinjer och följande villkor.
(157) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(158) Stödet bör beviljas för kultur- och naturarv i form av naturlandskap och byggnader som formellt har erkänts som kultur- eller naturarv av medlemsstatens behöriga offentliga myndigheter.
(159) Följande kostnader som syftar till att bevara kultur- och naturarv är stödberättigande:
(a) Kostnader för investeringar i materiella tillgångar.
(b) Anläggningsarbeten.
(160) Följande stödnivåer gäller:
(a) För investeringar som syftar till att bevara produktiva kultur- eller naturarv på jordbruksföretag, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten, måste stödnivån vara begränsad till följande:
(i) 80 % av de faktiska kostnaderna i områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013.
(ii) 70 % av de faktiska kostnaderna i mindre utvecklade regioner.
(iii) 60 % av de faktiska kostnaderna i övriga områden.
(b) Om det sker en ökning av produktionskapaciteten gäller de stödnivåer för investeringar som avses i punkterna 152 och 153.
(c) Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för att täcka de merkostnader som uppstår på grund av att traditionella material används för att bibehålla byggnaders karaktär av kultur- eller naturarv på jordbruksföretag.
(d) Utan hinder av bestämmelserna i leden a, b och c får den högsta stödnivån uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna om investeringen avser småskalig infrastruktur.
(e) För investeringar som syftar till att bevara icke-produktiva kultur- eller naturarv på jordbruksföretag, såsom arkeologiska eller historiska arv, får stödnivån uppgå till 100 % av de faktiska kostnaderna.
(f) Stöd för anläggningsarbeten måste vara begränsat till 10 000 euro per år.
1.1.1.3.
(161) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar för flyttning av jordbruksbyggnader förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, det allmänna villkor för investeringsstöd som anges i punkt 134 i dessa riktlinjer och följande villkor.
(162) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(163) Flyttning av jordbruksbyggnaden måste tjäna ett syfte av allmänt intresse. Det allmänna intresse som åberopas för att motivera att stöd beviljas enligt detta avsnitt måste anges i den berörda medlemsstatens relevanta bestämmelser.
(164) Följande stödnivåer gäller:
(a) Om flyttningen av en jordbruksbyggnad består av att montera ned, flytta och åter bygga upp befintliga anläggningar får stödnivån uppgå till 100 % av de faktiska kostnaderna för sådan verksamhet.
(b) Om, utöver led a, flyttningen leder till en modernisering av anläggningarna eller en ökning av produktionskapaciteten gäller de stödnivåer för investeringar som anges i punkterna 152 och 153 avseende de kostnader som har samband med moderniseringen av anläggningarna eller ökningen av produktionskapaciteten. Vid tillämpningen av denna punkt anses ett rent ersättande av en befintlig byggnad eller anläggning med en ny, modern byggnad eller anläggning, utan att i grunden förändra produktionens karaktär eller den teknik som används, inte ha samband med moderniseringen.
(c) Om flyttningen avser verksamheter som ligger i närheten av landsbygdssamhällen och syftar till att förbättra livskvaliteten eller att förbättra landsbygdssamhällets miljöprestanda och avser småskalig infrastruktur får stödnivån uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
1.1.1.4.
(165) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, det allmänna villkor för investeringsstöd som anges i punkt 134 och följande villkor.
(166) Stöd för livsmedelsbaserade biobränslen bör inte beviljas enligt detta avsnitt, för att främja övergången till produktion av mer avancerade former av biobränslen, vilket förutses i de övergripande reglerna för statligt stöd på miljö- och energiområdet.
(167) Detta avsnitt gäller stöd för investeringar i materiella och immateriella tillgångar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter till jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter som avses i punkt 35.11 och 35.12.
(168) Medlemsstaterna får bevilja stöd för investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter om stödet uppfyller samtliga villkor i ett av följande stödinstrument:
(a) Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget ( 53 ), eller
(b) riktlinjer för statligt regionalstöd för 2014–2020, eller
(c) villkoren i detta avsnitt i dessa riktlinjer.
(169) De stödberättigande kostnaderna enligt punkt 168 c måste vara begränsade till följande:
(a) Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark är endast stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
(b) Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
(c) Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier. Genomförbarhetsstudier fortsätter att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga kostnader enligt leden a och b uppstår.
(d) Vad gäller immateriella tillgångar: förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
(170) Följande kostnader är inte stödberättigande:
(a) Andra kostnader än de som avses i punkt 169 i samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter.
(b) Rörelsekapital.
(c) Kostnader i samband med investeringar för att följa gällande unionsnormer.
(171) De högsta stödnivåerna enligt dessa riktlinjer får inte överstiga följande:
(a) 75 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i de yttersta randområdena.
(b) 75 % av de stödberättigande investeringskostnaderna på de mindre Egeiska öarna.
(c) 50 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i mindre utvecklade regioner och i alla regioner vars BNP per capita för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 var lägre än 75 % av genomsnittet för EU-25 för referensperioden men vars BNP per capita är högre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
(d) 40 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i övriga områden.
(172) De stödnivåer som avses i punkt 171 får ökas med 20 procentenheter, förutsatt att den högsta stödnivån inte överstiger 90 % för följande transaktioner:
(a) Insatser som är kopplade till en sammanslagning av producentorganisationer.
(b) Insatser som får stöd inom ramen för det europeiska innovationspartnerskapet.
(173) Individuellt stöd som överstiger det tröskelvärde för anmälan som avses i punkt 37 a måste anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget.
1.1.2. Nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk
(174) Kommissionen kommer att anse nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(175) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(176) Stödet beviljas till unga jordbrukare enligt definitionen i punkt 35.29 i dessa riktlinjer, som är mikroföretag eller små företag, eller till småbruk. Småbruk måste definieras av medlemsstaterna på grundval av objektiva kriterier och måste vara begränsade till mikroföretag och små företag.
(177) Medlemsstaterna måste fastställa övre och lägre tröskelvärden för tillgång till nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk med avseende på jordbruksföretagets produktionspotential, uttryckt som standardoutput enligt definitionen i artikel 5b i rådets förordning (EG) nr 1217/2009 ( 54 ) och artikel 6 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 ( 55 ), eller motsvarande. Det lägre tröskelvärdet för tillgång till nyetableringsstöd till unga jordbrukare måste vara högre än det övre tröskelvärdet för tillgång till stöd för utveckling av småbruk.
(178) Om stöd beviljas en ung jordbrukare som etablerar ett jordbruksföretag i form av en juridisk person, måste den unga jordbrukaren utöva effektiv och långsiktig kontroll över den juridiska personen när det gäller beslut som rör ledning, ersättningar och ekonomiska risker. Om flera fysiska personer, inbegripet personer som inte är unga jordbrukare, deltar i den juridiska personens kapital eller i ledningen av den juridiska personen, måste den unga jordbrukaren kunna utöva sådan effektiv och långsiktig kontroll antingen ensam eller tillsammans med andra personer Om en juridisk person ensamt eller gemensamt kontrolleras av en annan juridisk person, måste dessa krav tillämpas på varje fysisk person som har kontroll över denna andra juridiska person.
(179) Stödet måste vara villkorat av att en affärsplan lämnas in till den berörda medlemsstatens behöriga myndighet, vilken måste börja genomföras inom nio månader från dagen för antagandet av beslutet om beviljande av stöd.
(180) I fråga om unga jordbrukare måste det anges i affärsplanen att stödmottagaren måste uppfylla definitionen av aktiv jordbrukare i artikel 9 i förordning (EU) nr 1307/2013 inom 18 månader från dagen för etableringen.
(181) Unga jordbrukare som inte har tillräckliga yrkesfärdigheter och yrkeskvalifikationer är berättigade att ta emot stöd under förutsättning att de gör ett åtagande om att förvärva dessa yrkesfärdigheter och yrkeskvalifikationer inom 36 månader från dagen för antagandet av beslutet om beviljande av stöd. Detta åtagande måste ingå i affärsplanen.
(182) I affärsplanen måste åtminstone följande beskrivas:
(a) Vid nyetableringsstöd till unga jordbrukare:
(i) Jordbruksföretagets ursprungliga ekonomiska situation.
(ii) Delmål och mål för utvecklingen av jordbruksföretagets verksamheter.
(iii) Närmare uppgifter om de insatser, inklusive de som rör miljömässig hållbarhet och resurseffektivitet, som krävs för utvecklingen av jordbruksföretagets verksamheter, såsom uppgifter om investeringar, utbildning, rådgivning eller andra insatser.
(b) Vid etableringsstöd för utveckling av småbruk:
(i) Jordbruksföretagets ursprungliga ekonomiska situation.
(ii) Närmare uppgifter om de insatser, inklusive de som rör miljömässig hållbarhet och resurseffektivitet, som skulle kunna bidra till att uppnå ekonomisk lönsamhet, såsom investeringar, utbildning, samarbete eller andra insatser.
(183) Stöd måste tillhandahållas eller utbetalas i minst två delar eller utbetalningar under en period av fem år. För unga jordbrukare måste den sista delen eller den sista utbetalningen av stödet vara villkorad av att den affärsplan som avses i punkt 179 genomförs korrekt.
Stödnivå
(184) Det högsta stödbeloppet måste vara begränsat till 70 000 euro per ung jordbrukare och 15 000 euro per småbruk. Medlemsstaterna måste när de fastställer stödbeloppet för unga jordbrukare också ta hänsyn till den socioekonomiska situationen i det berörda området.
1.1.3. Stöd för överlåtelse av jordbruksföretag
(185) Kommissionen kommer att anse stöd för överlåtelse av jordbruksföretag förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(186) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion och som permanent överlåter sitt jordbruksföretag till ett annat företag som är verksamt inom primär jordbruksproduktion.
(187) Stöd beviljas företag som är berättigade att delta i den ordning för småbrukare som inrättas genom avdelning V i förordning (EU) nr 1307/2013 och som, den dag då de lämnar in sin stödansökan, har varit berättigade att delta i den ordningen under en period av minst ett år, och som åtar sig att permanent överlåta hela sitt jordbruksföretag och motsvarande stödrättigheter till ett annat företag.
(188) Stödet måste betalas ut antingen som en årlig utbetalning eller som en engångsbetalning.
(189) Stödet måste betalas ut från dagen för överlåtelsen av jordbruksföretaget till och med den 31 december 2020.
Stödnivå
(190) Stödet motsvarar 120 % av den årliga utbetalning som stödmottagaren är berättigad till enligt ordningen för småbrukare.
1.1.4. Startstöd för producentgrupper och producentorganisationer inom skogsbrukssektorn
(191) Kommissionen är positivt inställd till startstöd för producentgrupper och producentorganisationer eftersom detta stimulerar jordbrukare att gå samman. Den kommer därför att anse startstöd för producentgrupper och producentorganisationer förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(192) Detta avsnitt gäller hela jordbrukssektorn ( 56 ).
(193) Endast producentgrupper eller producentorganisationer som har erkänts officiellt av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet på grundval av en affärsplan är berättigade till stöd.
(194) Startstödet måste beviljas på villkor att medlemsstaterna är skyldiga att kontrollera att affärsplanens mål har uppnåtts inom fem år från det att producentgruppen eller producentorganisationen erkändes officiellt.
(195) Avtal, beslut och samordnade förfaranden som ingås inom ramen för producentgruppen eller producentorganisationen måste iaktta konkurrensreglerna, såsom de tillämpas i enlighet med artiklarna 206–210 i förordning (EU) nr 1308/2013.
(196) Som alternativ till att bevilja startstöd till producentgrupper eller producentorganisationer, får stöd upp till samma totala belopp beviljas direkt till producenter, för att kompensera dem för deras bidrag till kostnaderna för att driva gruppen eller organisationen under de fem första åren från det att den bildades.
(197) Medlemsstaterna får fortsätta att bevilja startstöd till producentgrupper även efter det att dessa har erkänts som producentorganisationer i enlighet med villkoren i förordning (EU) nr 1308/2013.
(198) Stöd får endast beviljas producentgrupper och producentorganisationer som omfattas av definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag ( 57 ). Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnader som omfattas av detta avsnitt till förmån för stora företag ( 58 ).
(199) Stödordningar som godkänns enligt detta avsnitt kommer att förenas med villkor om att de ska anpassas för att beakta eventuella förändringar i de förordningar som reglerar den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter.
Stödberättigande kostnader
(200) De stödberättigande kostnaderna får inbegripa hyra av lämpliga lokaler, inköp av kontorsutrustning, inklusive datorutrustning och programvara, personalkostnader, indirekta kostnader samt juridiska och administrativa avgifter. Om lokaler köps måste de stödberättigande kostnaderna för lokaler begränsas till motsvarande marknadshyror.
(201) Följande får inte beviljas stöd:
(a) Produktionsorganisationer, produktionsenheter eller produktionsorgan, såsom företag eller kooperativ, vars uppgift är att förvalta ett eller flera jordbruksföretag och som därför i praktiken är att betrakta som enskilda producenter.
(b) Jordbrukssammanslutningar med verksamhet såsom ömsesidigt stöd, avbytar- och företagsledningstjänster på medlemmarnas jordbruksföretag, men som inte inbegriper en gemensam anpassning av utbudet till marknaden.
(c) Producentgrupper, producentorganisationer eller producentsammanslutningar vilkas syften är oförenliga med artiklarna 152.1 c, 152.3 och 156 i förordning (EU) nr 1308/2013.
(202) Stödet måste utbetalas årligen i form av ett schablonbelopp under de första fem åren från den dag då producentgruppen eller producentorganisationen erkändes officiellt av den behöriga myndigheten på grundval av sin affärsplan. Medlemsstaterna får betala ut det sista delbeloppet först efter det att de kontrollerat att affärsplanen har genomförts korrekt.
(203) Stöd som beviljas producentgrupper eller producentorganisationer för att täcka utgifter som inte rör startkostnaderna, såsom för investeringar eller saluföringsverksamheter, kommer att bedömas enligt reglerna för sådana typer av stöd.
Stödnivå
(204) Stödnivån måste vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(205) Det totala stödbeloppet måste vara begränsat till 500 000 euro. Stödet måste minskas gradvis.
1.1.5. Stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och åtaganden om djurens välbefinnande
(206) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
1.1.5.1.
(207) Kommissionen kommer att anse stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(208) Detta avsnitt gäller stöd till företag och grupper av företag som frivilligt förbinder sig att genomföra insatser som utgörs av ett eller flera åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk på jordbruksmark, vilken ska definieras av medlemsstaterna, inbegripet men inte begränsat till jordbruksareal enligt definitionen i punkt 35.50 i dessa riktlinjer.
(209) Åtgärden måste syfta till att upprätthålla och främja nödvändiga övergångar till jordbruksmetoder som gynnar miljön och klimatet.
(210) Stödet kommer endast att omfatta de frivilliga åtaganden som går utöver de relevanta bindande normer som fastställts i enlighet med avdelning VI kapitel I i förordning (EU) nr 1306/2013, de relevanta kriterier och minimiverksamheter som fastställs i enlighet med artikel 4.1 c ii och iii i förordning (EU) nr 1307/2013, de relevanta minimikrav för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel samt andra relevanta bindande krav som fastställs i nationell lagstiftning. Alla sådana obligatoriska normer och krav måste identifieras och beskrivas i anmälan till kommissionen.
(211) Medlemsstaterna bör sträva efter att se till att de företag som åtar sig att göra insatser inom ramen för denna åtgärd tillhandahålls den kunskap och information som krävs för att fullgöra dessa, såsom expertrådgivning relaterad till åtaganden och/eller genom att förena stöd enligt denna åtgärd med villkor om att erhålla relevant utbildning.
(212) Åtaganden enligt denna åtgärd måste göras för en period på mellan fem och sju år. Om det är nödvändigt för att uppnå eller bibehålla de eftersträvade miljövinsterna får medlemsstaterna dock besluta om en längre period för särskilda typer av åtaganden, vilket inbegriper möjligheten att bevilja förlängning med ett år i taget efter det att den inledande perioden har avslutats ( 59 ). För nya åtaganden som följer direkt på de åtaganden som utfördes under den inledande perioden får medlemsstaterna fastställa en kortare period.
(213) I tillämpliga fall bör reglerna för arealbaserade stöd i artikel 47 i förordning (EU) nr 1305/2013 och delegerade akter som antagits i enlighet med den bestämmelsen iakttas.
(214) Stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk till andra markförvaltare och andra grupper av stödmottagare än företag verksamma inom jordbrukssektorn får beviljas enligt del II avsnitt 3.4 i dessa riktlinjer.
(215) Åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk om att extensifiera djurproduktionen måste iaktta åtminstone följande villkor:
(a) Jordbruksföretagets hela betesmark måste förvaltas och underhållas så att överbetning och underutnyttjande undviks.
(b) Djurtätheten måste fastställas på grundval av det totala antalet djur som betar på jordbruksföretaget eller, om ett åtagande avser att minska urlakningen av gödningsämnen, på grundval av det totala antalet djur som hålls på jordbruksföretaget som är relevanta för åtagandet i fråga.
(216) Åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk om att föda upp lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen eller bevara växtgenetiska resurser som hotas av genetisk utarmning måste kräva
(a) uppfödning av husdjur av lokala raser som är genetiskt anpassade till ett eller flera traditionella produktionssystem eller produktionsmiljöer i landet och som riskerar att försvinna från djurhållningen, eller
(b) bevarande av växtgenetiska resurser som är naturligt anpassade till de lokala och regionala förhållandena och som hotas av genetisk utarmning.
(217) Följande produktionsdjur kommer i fråga för stöd: nötboskap, får, getter, hästdjur, grisar och fåglar.
(218) Lokala raser kommer att anses riskera att försvinna från djurhållningen om följande villkor är uppfyllda, och om dessa villkor också beskrivs och ingår i anmälan till kommissionen:
(a) Antalet avelsdjur av honkön på nationell nivå anges.
(b) Det antalet och det faktum att de förtecknade raserna är utrotningshotade intygas av ett vederbörligen erkänt och relevant vetenskapligt organ.
(c) Ett vederbörligen erkänt och relevant tekniskt organ föra in uppgifter i stamboken för rasen och håller denna aktuell.
(d) De berörda organen har nödvändig yrkesskicklighet och kunskap för att identifiera djur som tillhör den ras som är i fara.
(219) Växtgenetiska resurser kommer att anses vara i riskzonen för genetisk utarmning på villkor att tillräckliga bevis för genetisk utarmning, som bygger på vetenskapliga rön eller indikatorer för att nationella sorter/ursprungliga lokala sorter minskar, för deras populationsdiversitet, samt i förekommande fall, för förändringar i de lokalt dominerande jordbruksmetoderna beskrivs och anges i anmälan till kommissionen.
(220) Stöd får beviljas för bevarande och för hållbar användning och utveckling av genetiska resurser i jordbruket för insatser som inte omfattas av bestämmelserna i punkterna 208–219 i detta avsnitt.
(221) Med undantag för stöd för insatser för bevarande av genetiska resurser som avses i punkt 220, omfattar stödet kompensation till stödmottagarna för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som de gjorda åtagandena har gett upphov till. Stödet måste beviljas på årsbasis.
(222) I vederbörligen motiverade fall får det för insatser som rör miljövård beviljas stöd med ett schablonbelopp eller ett engångsstöd per enhet för åtaganden som handlar om att avstå från kommersiellt bruk av områden, beräknat på grundval av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppstått.
(223) Om det är nödvändigt får stöden också omfatta transaktionskostnader upp till ett värde av 20 % av de bidrag som betalats ut för åtaganden om ett miljö- och klimatvänligt jordbruk. Om åtagandena görs gemensamt av en grupp av företag måste den högsta nivån vara 30 %.
(224) Om en medlemsstat emellertid vill kompensera för transaktionskostnader som uppstått på grund av åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk, måste den lägga fram övertygande bevis som styrker dessa kostnader, exempelvis inkomstjämförelser med företag som inte ingått sådana åtaganden. Kommissionen kommer därför under normala omständigheter inte att godkänna statligt stöd för transaktionskostnader för att fortsätta sådana tidigare gjorda åtaganden, om inte en medlemsstat kan visa att sådana kostnader fortfarande uppstår eller att nya transaktionskostnader uppstår.
(225) Om transaktionskostnaderna beräknas på grundval av genomsnittliga kostnader och/eller genomsnittsjordbruk, bör medlemsstaterna visa att det inte sker någon överkompensation av i synnerhet stora företag. Vid beräkningen av kompensationen måste medlemsstaterna ta hänsyn till om de berörda transaktionskostnaderna uppstår per företag eller per hektar.
(226) Inget stöd enligt denna åtgärd får beviljas för åtaganden som omfattas av den åtgärd för ekologiskt jordbruk som avses i del II avsnitt 1.1.8 i dessa riktlinjer.
(227) Stöd för bevarande av genetiska resurser i jordbruket täcker kostnaderna för följande insatser:
(a) Riktade insatser: insatser som främjar bevarande ex situ och in situ, beskrivning, insamling och utnyttjande av genetiska resurser i jordbruket, inbegripet webbaserade förteckningar över genetiska resurser som för närvarande bevaras in situ, inbegripet bevarande in situ/på jordbruket, samt ex situ-samlingar och databaser.
(b) Samordnade insatser: insatser för att främja utbyte av information för bevarande, karakterisering, insamling och utnyttjande av genetiska resurser i unionens jordbruk bland behöriga organisationer i medlemsstaterna.
(c) Kompletterande insatser: information, informationsspridning och rådgivande verksamhet som omfattar icke-statliga organisationer och andra berörda intressenter samt utbildning och utarbetande av tekniska rapporter.
(228) Med undantag för stöd för insatser för bevarande av genetiska resurser som avses i punkt 220, måste stöd vara begränsat till följande högsta belopp: 600 euro per hektar och år för ettåriga grödor, 900 euro per hektar och år för specialiserade fleråriga grödor, 450 euro per hektar och år för annan markanvändning, och 200 euro per djurenhet och år för lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen.
(229) Dessa belopp får i vederbörligen motiverade fall höjas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras i anmälan till kommissionen.
(230) Stöd för bevarande av genetiska resurser i jordbruket måste vara begränsat till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
1.1.5.2.
(231) Kommissionen kommer att anse stöd för åtaganden om djurens välbefinnande förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(232) Detta avsnitt gäller stöd till företag verksamma inom primär jordbruksproduktion som frivilligt förbinder sig att genomföra insatser som utgörs av ett eller flera åtaganden om djurens välbefinnande och som är aktiva jordbrukare.
(233) Stödet omfattar endast de åtaganden som går utöver de tillämpliga bindande normer som fastställts i enlighet med avdelning VI kapitel I i förordning (EU) nr 1306/2013 och andra tillämpliga bindande krav. Dessa tillämpliga krav måste anges och beskrivas i anmälan till kommissionen.
(234) För att vara stödberättigande måste åtaganden om djurens välbefinnande innebära strängare normer för produktionsmetoder på något av följande områden:
(a) Vatten, foder och djurvård i enlighet med djurens naturliga behov.
(b) Inhysningsförhållanden, såsom större utrymme, golvytor, berikningsmaterial och naturligt ljus.
(c) Tillträde till utomhusytor.
(d) Praxis som förhindrar stympning och/eller kastrering av djur, eller i de fall då stympning eller kastrering anses nödvändiga, säkrar användning av smärtlindring, bedövning och antiinflammatoriska läkemedel samt immunokastrering.
(235) Åtagandena om djurens välbefinnande måste göras för en förlängningsbar period på ett till sju år.
(236) Förlängning av ett kontrakt kan också ske automatiskt, om detaljerna för förlängningen anges i kontraktet. Medlemsstaterna måste utforma mekanismen för förlängning av åtagandena om djurens välbefinnande i enlighet med sina relevanta nationella regler. Kommissionen måste informeras om mekanismen som en del av anmälan av statligt stöd i enlighet med detta avsnitt. Förlängningen måste alltid ske i överensstämmelse med de villkor för stöd som kommissionen har godkänt i enlighet med detta avsnitt.
(237) Stödet måste beviljas på årsbasis och får kompensera företag verksamma inom primär jordbruksproduktion för samtliga eller delar av merkostnader och inkomstbortfall som uppstått till följd av det åtagande som de gjort.
(238) Om det är nödvändigt får stöden också avse transaktionskostnader upp till ett värde av 20 % av de bidrag som betalats ut för åtagandena om djurens välbefinnande. Om en medlemsstat emellertid vill kompensera för transaktionskostnader som uppstått på grund av åtaganden om djurens välbefinnande, måste den lägga fram övertygande bevis som styrker dessa kostnader, exempelvis inkomstjämförelser med företag som inte ingått sådana åtaganden om djurens välbefinnande. Kommissionen kommer därför under normala omständigheter inte att godkänna statligt stöd för transaktionskostnader för att fortsätta sådana tidigare gjorda åtaganden om djurens välbefinnande, förutom om en medlemsstat kan visa att sådana kostnader fortfarande uppstår eller att nya transaktionskostnader uppstår.
(239) Om transaktionskostnaderna beräknas på grundval av genomsnittliga kostnader och/eller genomsnittsjordbruk, bör medlemsstaterna visa att det inte sker någon överkompensation av i synnerhet stora företag. Vid beräkningen av kompensationen måste medlemsstaterna ta hänsyn till om de berörda transaktionskostnaderna uppstår per företag eller per hektar.
(240) Stödet måste vara begränsat till 500 euro per djurenhet.
1.1.6. Stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden och ramdirektivet för vatten
(241) Kommissionen kommer att anse stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden och ramdirektivet för vatten förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(242) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(243) Stöd till andra markförvaltare som inte är företag verksamma inom jordbrukssektorn får i vederbörligen motiverade fall beviljas i enlighet med del II avsnitt 3.5 i dessa riktlinjer.
Stödberättigande kostnader
(244) Stöd omfattar kompensation till stödmottagarna för merkostnader och inkomstbortfall på grund av nackdelar i de berörda områdena i samband med genomförandet av livsmiljödirektivet, fågeldirektivet och ramdirektivet för vatten ( 60 ).
(245) Stöd som är kopplat till livsmiljödirektivet och fågeldirektivet får endast beviljas i samband med nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver vad som krävs för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt artikel 94 i och bilaga II till rådets förordning (EU) nr 1306/2013 och de relevanta kriterier och de minimiverksamheter som fastställts i enlighet med artikel 4.1 c ii och iii i förordning (EU) nr 1307/2013.
(246) Stöd kopplat till ramdirektivet för vatten får endast beviljas i samband med särskilda krav
(a) som införts genom ramdirektivet för vatten, som är förenliga med åtgärdsprogrammen i förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt för uppnående av det direktivets miljömål och som går längre än de åtgärder som krävs för att genomföra annan unionslagstiftning för skydd av vatten,
(b) som går utöver de föreskrivna verksamhetskraven och normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt avdelning VI kapitel I i förordning (EU) nr 1306/2013 och de relevanta kriterier och de minimiverksamheter som fastställts i enlighet med artikel 4.1 c ii och iii i förordning (EU) nr 1307/2013,
(c) som går utöver skyddsnivån i den unionslagstiftning som gällde när ramdirektivet för vatten antogs, i enlighet med artikel 4.9 i det direktivet, och
(d) som ålägger stora förändringar i fråga om typ av markanvändning och/eller stora restriktioner i fråga om jordbruksmetoder som leder till ett betydande inkomstbortfall.
(247) De krav som avses i punkterna 245 och 246 måste anges och beskrivas i anmälan till kommissionen.
(248) Följande områden är stödberättigade:
(a) Jordbruksområden inom Natura 2000 som utsetts enligt livsmiljödirektivet och fågeldirektivet.
(b) Övriga avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar tillämpliga på jordbruk som bidrar till genomförandet av artikel 10 i livsmiljödirektivet. Dessa områden får inte överskrida 5 % av de utsedda Natura 2000-områden som omfattas av det relevanta landsbygdsprogrammets territoriella tillämpningsområde.
(c) Jordbruksarealer som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt ramdirektivet för vatten.
Stödbelopp
(249) Stödet måste vara begränsat till följande belopp: 500 euro per hektar och år som högst under den inledande perioden om högst fem år och 200 euro per hektar och år som högst därefter. Stöd i samband med ramdirektivet för vatten måste uppgå till minst 50 euro per hektar och år.
(250) De högsta beloppen på 500 euro respektive 200 euro får i undantagsfall höjas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska vara motiverade. De minsta beloppen på 50 euro för stöd i samband med ramdirektivet för vatten får i vederbörligen motiverade fall sänkas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras.
1.1.7. Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar
(251) Kommissionen kommer att anse stöd i bergsområden och andra områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(252) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(253) Stöd får beviljas företag som åtar sig att bedriva jordbruksverksamhet i områden som utses i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013 och är aktiva jordbrukare.
Stödberättigande kostnader
(254) Stödet omfattar kompensation till företag verksamma inom primär jordbruksproduktion för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som är relaterade till begränsningarna för jordbruksproduktionen i det berörda området. Medlemsstaterna måste påvisa begränsningarna i fråga och lägga fram bevis för att det kompensationsbelopp som ska betalas ut inte går utöver det inkomstbortfall och de merkostnader som har uppstått till följd av dessa begränsningar.
(255) Merkostnader och inkomstbortfall måste beräknas i jämförelse med de områden som inte påverkas av naturliga eller andra särskilda begränsningar, med beaktande av stöd enligt avdelning III kapitel 4 i förordning (EU) nr 1307/2013.
(256) Vid beräkning av merkostnader och inkomstbortfall får medlemsstaterna i vederbörligen motiverade fall differentiera stödnivån i syfte att ta hänsyn till följande:
(a) Hur allvarlig den fastställda varaktiga naturliga begränsningen är som påverkar jordbrukets verksamheter.
(b) Brukningssystemet.
(257) Stöd kommer att beviljas på årsbasis per hektar jordbruksareal.
Stödbelopp
(258) Stödet måste ligga mellan följande lägsta och högsta belopp: 25 euro som lägst per hektar och år i genomsnitt för stödmottagarens område och 250 euro som högst per hektar och år; det högsta beloppet får dock uppgå till 450 euro per hektar och år i bergsområden enligt definitionen i artikel 32.2 i förordning (EU) nr 1305/2013.
(259) De högsta beloppen får i vederbörligen motiverade fall höjas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras i anmälan till kommissionen.
(260) Medlemsstaterna måste se till att stödet trappas ned ovanför en arealgräns per jordbruksföretag, som ska anges, utom om stödet endast täcker minimistödbeloppet per hektar och år i enlighet med vad som föreskrivs i punkt 258 i dessa riktlinjer. Därför bör storleken på det jordbruk som kommer att omfattas av sådant stöd anges i anmälan.
(261) I fråga om juridiska personer eller en grupp fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa nedtrappningen av stöden på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med de som tillerkänns enskilda jordbrukare med ställning som driftsledare, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur.
(262) Utöver de stöd som avses i punkt 253, får medlemsstaterna bevilja stöd enligt denna åtgärd mellan 2014 och 2020 till stödmottagare i områden som var berättigade till stöd enligt artikel 36 a ii i förordning (EG) nr 1698/2005 ( 61 ) under programperioden för landsbygdsutveckling för 2007–2013. För stödmottagare i områden som inte längre är berättigade till stöd efter en ny avgränsning enligt artikel 32.3 i förordning (EU) nr 1305/2013 måste detta stöd trappas ned under en period på högst fyra år som börjar löpa den dag då avgränsningen i enlighet med artikel 32.3 i förordning (EU) nr 1305/2013 har slutförts och senast 2018. Dessa stöd får inledningsvis vara högst 80 % av det genomsnittsstöd som fastställs i landsbygdsprogrammet för programperioden 2007–2013 eller, om åtgärden beviljades uteslutande med nationella medel, i det relevanta beslutet om statligt stöd, i enlighet med artikel 36 a ii i förordning (EG) nr 1698/2005 och måste upphöra senast 2020 med en nivå av högst 20 %. När tillämpningen av nedtrappning resulterar i att utbetalningsnivån når 25 euro kan medlemsstaten fortsätta att bevilja stöd på denna nivå till dess att utfasningsperioden har löpt ut.
(263) När avgränsningen är slutförd måste stödmottagare inom områden som fortfarande är stödberättigade erhålla oavkortat stöd inom ramen för denna åtgärd.
1.1.8. Stöd för ekologiskt jordbruk
(264) Kommissionen kommer att anse stöd för ekologiskt jordbruk förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(265) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(266) Stöd per hektar jordbruksareal får beviljas företag eller grupper av företag som frivilligt förbinder sig att övergå till eller bibehålla ekologiska odlingsmetoder enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 834/2007 ( 62 ) och som är aktiva jordbrukare.
(267) Stöd beviljas endast för åtaganden som går utöver följande normer och krav, vilka måste identifieras och beskrivas i anmälan till kommissionen.
(a) De tillämpliga bindande normer som fastställts enligt avdelning VI kapitel I i förordning (EU) nr 1306/2013,
(b) de relevanta kriterier och de minimiverksamheter som fastställts i enlighet med artikel 4.1 c ii och iii i förordning (EU) nr 1307/2013,
(c) de relevanta minimikrav som är tillämpliga på användningen av gödselmedel och växtskyddsmedel, samt
(d) andra relevanta bindande krav som fastställs i nationell lagstiftning.
(268) Åtagandena måste genomföras under en inledande period på fem till sju år. Om stöd beviljas för övergång till ekologiskt jordbruk får medlemsstaterna dock fastställa en kortare inledande period som motsvarar övergångsperioden. Om stöd beviljas för att ett ekologiskt jordbruk ska bibehållas får medlemsstaterna föreskriva om en förlängning med ett år i taget efter det att den inledande perioden har avslutats. För nya åtaganden som rör bibehållande och som följer direkt på de åtaganden som gjordes under den inledande perioden får medlemsstaterna fastställa en kortare period.
(269) I tillämpliga fall bör reglerna för arealbaserade stöd i artikel 47 i förordning (EU) nr 1305/2013 och delegerade akter som antagits i enlighet med den bestämmelsen iakttas.
Stödberättigande kostnader
(270) Stöden omfattar kompensation till stödmottagarna för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som de gjorda åtagandena har gett upphov till.
(271) När så är nödvändigt får stöden också omfatta transaktionskostnader till ett värde av upp till 20 % av de bidrag som betalats ut för åtagandena. Om åtaganden görs gemensamt av en grupp av företag är den högsta nivån 30 %. Detta stöd beviljas på årsbasis.
(272) Om en medlemsstat emellertid vill kompensera för transaktionskostnader som uppstått på grund av åtaganden om att bedriva ekologiskt jordbruk, måste den lägga fram övertygande bevis som styrker dessa kostnader, exempelvis inkomstjämförelser med företag som inte ingått sådana åtaganden. Kommissionen kommer därför under normala omständigheter inte att godkänna statligt stöd för transaktionskostnader för att fortsätta sådana tidigare gjorda åtaganden om att bedriva ekologiskt jordbruk, förutom om en medlemsstat kan visa att sådana kostnader fortfarande uppstår eller att nya transaktionskostnader uppstår.
(273) Om transaktionskostnaderna beräknas på grundval av genomsnittliga kostnader och/eller genomsnittsjordbruk, bör medlemsstaterna visa att det inte sker någon överkompensation av i synnerhet stora företag. Vid beräkningen av kompensationen bör medlemsstaterna ta hänsyn till om de berörda transaktionskostnaderna uppstår per företag eller per hektar.
(274) Stöd får inte beviljas enligt detta avsnitt för åtaganden som omfattas av åtgärder för ett miljö- och klimatvänligt jordbruk eller för kostnader som omfattas av avsnittet om stöd för att främja att producenter av jordbruksprodukter deltar i kvalitetssystem.
(275) Stöd för investeringar i primärproduktion och bearbetning och saluföring av ekologiska produkter omfattas av bestämmelserna i avsnittet om investeringsstöd.
Stödbelopp
(276) Det högsta stödbeloppet är 600 euro per hektar och år för ettåriga grödor, 900 euro per hektar och år för specialiserade fleråriga grödor och 450 euro per hektar och år för annan markanvändning.
(277) Dessa tak får i undantagsfall överskridas, med hänsyn till särskilda omständigheter som måste motiveras.
1.1.9. Stöd för deltagande i kvalitetssystem för producenter av jordbruksprodukter
(278) Kommissionen kommer att anse stöd för deltagande i kvalitetssystem för producenter av jordbruksprodukter och grupper av sådana producenter förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(279) Detta avsnitt gäller endast producenter av jordbruksprodukter. Endast aktiva jordbrukare är berättigade till det stöd som avses i punkt 280 a.
Stödberättigande kostnader
(280) Stödet täcker följande stödberättigande kostnader avseende kvalitetssystem som avses i punkt 282 i dessa riktlinjer:
(a) Kostnaderna för ett första deltagande i kvalitetssystem.
(b) Kostnaderna för obligatoriska kontrollåtgärder avseende kvalitetssystemen som genomförs i enlighet med unionslagstiftning eller nationell lagstiftning av de behöriga myndigheterna eller för deras räkning.
(c) Kostnaderna för marknadsundersökningar, produktutformning och produktdesign och för utarbetande av ansökningar om godkännande av kvalitetssystem.
(281) Det stöd som avses i punkt 280 a och b får inte beviljas för kostnaderna för kontroller som utförs av stödmottagarna själva, eller om det i unionslagstiftningen föreskrivs att kostnaderna för kontroller ska bekostas av producenter av jordbruksprodukter och grupper av sådana producenter, utan uppgift om den faktiska nivån på avgifterna.
(282) De kvalitetssystem som avses i punkt 280 a i dessa riktlinjer måste vara följande:
(a) De kvalitetssystem som inrättats i enlighet med följande förordningar och bestämmelser:
(i) Del II avdelning II kapitel I avsnitt 2 i förordning (EU) nr 1308/2013 när det gäller vin.
(ii) Rådets förordning (EU) nr 1151/2012.
(iii) Förordning (EG) nr 834/2007 ( 63 ).
(iv) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 ( 64 ).
(v) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 ( 65 ).
(b) Kvalitetssystem, inbegripet system för certifiering av jordbruksföretag, för jordbruksprodukter, bomull eller livsmedel, som enligt erkännande från medlemsstaterna är förenliga med följande kriterier:
(i) Särdragen hos den slutprodukt som producerats inom sådana system måste härröra från otvetydiga skyldigheter att garantera
— särskilda produktegenskaper, eller
— särskilda jordbruks- eller tillverkningsmetoder, eller
— en kvalitet på slutprodukten som är väsentligt högre än vad som krävs enligt handelsnormerna när det gäller folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd, djurens välbefinnande eller miljöskydd.
(ii) Systemet måste vara öppet för alla producenter.
(iii) Systemet måste inbegripa bindande produktspecifikationer och överensstämmelsen med specifikationerna måste kontrolleras av offentliga myndigheter eller ett oberoende inspektionsorgan.
(iv) Systemet måste vara öppet och säkerställa att produkterna kan spåras.
(c) Frivilliga certifieringssystem för jordbruksprodukter som enligt erkännande från den berörda medlemsstaten uppfyller de krav som fastställs i kommissionens meddelande EU:s riktlinjer för bästa metoder när det gäller frivilliga certifieringssystem för jordbruksprodukter och livsmedel ( 66 ).
(283) Stödet måste vara tillgängligt för alla stödberättigade företag i det berörda området enligt objektivt utformade villkor.
(284) Det stöd som avses i punkt 280 b och c i dessa riktlinjer får inte medföra direktstöd till stödmottagarna och måste betalas ut till det organ som är ansvarigt för kontrollåtgärderna, den som tillhandahåller forskning eller den som tillhandahåller rådgivning.
Stödbelopp
(285) Det stöd som avses i punkt 280 a får beviljas för en period av högst fem år och måste vara begränsat till 3 000 euro per mottagare per år. Det måste beviljas i form av ett årligt stimulansbidrag vars nivå fastställs med hänsyn till de fasta kostnader som uppstår till följd av deltagandet i kvalitetssystem.
(286) Det stöd som avses i punkt 280 b och c får uppgå till 100 % av de faktiska kostnaderna.
1.1.10. Stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn
(287) Detta avsnitt omfattar stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn, med undantag för stöd för avbytartjänster inom jordbruket, som endast kan beviljas företag verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(288) Tekniskt stöd får tillhandahållas av producentgrupper eller andra organisationer, oberoende av deras storlek.
(289) Stödet måste vara tillgängligt för alla stödberättigade i det berörda landsbygdsområdet enligt objektivt utformade villkor. Om tekniskt stöd tillhandahålls av producentgrupper eller producentorganisationer får medlemskap i sådana grupper eller organisationer inte utgöra ett villkor för att få tillgång till tjänsten. Icke-medlemmars bidrag till gruppens eller organisationens administrativa kostnader måste begränsas till kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten.
1.1.10.1.
(290) Kommissionen kommer att anse stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de allmänna villkoren för stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd samt följande villkor.
(291) Stödet omfattar yrkesutbildnings- och kompetensutvecklingsåtgärder, inklusive kurser, workshoppar och coaching, demonstrationer och informationsåtgärder.
(292) Stödet kan också omfatta kortvariga utbytesprogram avseende företagsledning och gårdsbesök inom jordbruket.
(293) Stödet täcker följande stödberättigande kostnader:
(a) Kostnaderna för att organisera yrkesutbildning, kompetensutveckling, demonstrationer och informationsinsatser.
(b) Kostnader för resa, inkvartering och dagliga utgifter för deltagarna.
(c) Kostnaderna för avbytare under deltagarnas frånvaro.
(d) När det gäller demonstrationsprojekt är följande investeringskostnader också stödberättigande:
(i) Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark är endast stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
(ii) Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
(iii) De allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden i och ii, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier. Genomförbarhetsstudier fortsätter att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga kostnader enligt leden i och ii uppstår.
(iv) Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
(v) Om det är vederbörligen motiverat får stöd för småskaliga demonstrationsprojekt beviljas för merkostnader och inkomstbortfall som har samband med demonstrationsprojektet.
(294) De kostnader som avses i punkt 293 d i–iv är stödberättigande endast i den utsträckning och under den tid som de används för demonstrationsprojektet. Endast de avskrivningskostnader som motsvarar demonstrationsprojektets livscykel, beräknade på grundval av allmänt accepterade redovisningsprinciper, är stödberättigande.
(295) Organ som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationstjänster måste ha lämplig kapacitet i form av kvalificerad personal och regelbunden utbildning för att kunna utföra dessa uppgifter.
(296) Det stöd som avses i punkt 293 a och c samt d i–iv får inte medföra direktstöd till stödmottagarna och måste betalas ut till den som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationsåtgärden. Det stöd för kostnaderna för avbytartjänster som avses i punkt 293 c kan alternativt betalas ut direkt till den som tillhandahåller dessa tjänster. Det stöd som avses i punkt 293 d v måste betalas ut direkt till stödmottagarna. Stöd för småskaliga demonstrationsprojekt som avses i punkt 293 d i–iv får betalas ut direkt till stödmottagarna.
(297) Stödnivån måste vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(298) För de stödberättigande kostnader som avses i punkt 293 d måste det högsta stödbeloppet vara begränsat till 100 000 euro under en period som omfattar tre räkenskapsår.
1.1.10.2.
(299) Kommissionen kommer att anse stöd för rådgivningstjänster förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de allmänna villkoren för stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd samt följande villkor.
(300) Stödet bör vara utformat för att hjälpa företag som är verksamma inom jordbrukssektorn samt unga jordbrukare att dra nytta av rådgivningstjänster för att förbättra sitt företags eller sin investerings ekonomiska resultat och miljöprestanda, klimatvänlighet och klimattålighet.
(301) Rådgivningen måste vara kopplad till minst en unionsprioritering för landsbygdsutveckling och måste täcka minst ett av följande inslag:
(a) Skyldigheter som härrör från de föreskrivna verksamhetskraven och/eller normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt avdelning VI kapitel 1 i förordning (EU) nr 1306/2013.
(b) I tillämpliga fall, de jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som fastställs i avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013 och det bibehållande av jordbruksareal som avses i artikel 4.1 c i den förordningen.
(c) Åtgärder som syftar till jordbruksmodernisering, uppbyggnad av konkurrenskraft, sektorsintegration, innovation och marknadsorientering samt främjande av entreprenörskap.
(d) Krav som definieras av medlemsstaterna för genomförande av artikel 11.3 i ramdirektivet för vatten.
(e) Krav som fastställts av medlemsstaterna för genomförande av artikel 55 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 ( 67 ), särskilt iakttagande av de allmänna principerna för integrerat växtskydd som avses i artikel 14 i direktivet om en hållbar användning av bekämpningsmedel ( 68 ).
(f) I tillämpliga fall arbetarskyddsnormer eller skyddsnormer som är kopplade till jordbruksföretag.
(g) Särskild rådgivning för jordbrukare som etablerar sig för första gången, inbegripet rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet.
(302) Rådgivningen får omfatta andra frågor, särskilt information som rör begränsning av och anpassning till klimatförändringar, biologisk mångfald och vattenskydd enligt bilaga I till förordning (EU) nr 1306/2013 eller frågor som anknyter till jordbruksföretagets ekonomiska resultat och miljöprestanda, inbegripet konkurrensaspekter. Detta kan innefatta rådgivning för utveckling av korta leveranskedjor, ekologiskt jordbruk och hälsoaspekter på djurhållning.
(303) Stödet får inte innebära direktstöd till stödmottagarna. Stödet måste betalas ut till den som tillhandahåller rådgivningstjänsten.
(304) De organ som utsetts att tillhandahålla rådgivningstjänsten måste ha lämpliga resurser i form av regelbundet utbildad och kvalificerad personal och erfarenhet av rådgivning samt tillförlitlighet inom de områden där de erbjuder rådgivning.
(305) Under rådgivningen måste de som tillhandahåller rådgivningstjänster respektera den skyldighet att inte röja uppgifter som avses i artikel 13.2 i förordning (EU) nr 1306/2013.
(306) I de fall där det är vederbörligen motiverat och lämpligt får rådgivningen delvis ges i grupp, samtidigt som man tar hänsyn till situationen för den enskilde användaren av rådgivningstjänster.
(307) Stödbeloppet är begränsat till 1 500 euro per rådgivningstillfälle.
1.1.10.3.
(308) Kommissionen kommer att anse stöd för avbytartjänster inom jordbruket förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de allmänna villkoren för stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd samt följande villkor.
(309) Stödet får inte innebära direktstöd till jordbrukaren. Stödet måste betalas ut till den som tillhandahåller avbytartjänsten.
(310) Stödet täcker de faktiska kostnaderna för att ersätta en jordbrukare, en fysisk person som är en medlem i jordbrukshushållet eller en anställd under deras frånvaro från arbetet på grund av sjukdom, inbegripet deras barns sjukdom, semester, mödraledighet och föräldraledighet, obligatorisk militärtjänst eller vid dödsfall.
(311) Den totala varaktigheten av ersättandet bör vara begränsad till tre månader per år och stödmottagare, med undantag för mödraledighet och föräldraledighet och obligatorisk militärtjänst. När det gäller mödraledighet och föräldraledighet ska varaktigheten av ersättandet vara begränsad till sex månader i vart och ett fall. I vederbörligen motiverade fall får kommissionen dock godkänna en längre tidsperiod. När det gäller obligatorisk militärtjänst ska varaktigheten av ersättandet vara begränsad till tjänstgöringens varaktighet.
(312) Stödnivån är begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
1.1.11. Stöd för samarbete inom jordbrukssektorn
(313) Kommissionen kommer att anse stöd för samarbete inom jordbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(314) Detta avsnitt gäller hela jordbrukssektorn ( 69 ).
(315) Stödet bör beviljas för att främja samarbetsformer som inbegriper minst två enheter oberoende av om de är verksamma inom jordbrukssektorn eller inte, men det ska vara ett villkor att samarbetet gynnar endast jordbrukssektorn, och särskilt följande:
(a) Samarbete mellan olika företag inom jordbrukssektorn och i livsmedelskedjan (endast om bearbetningen resulterar i en jordbruksprodukt) och andra aktörer verksamma inom jordbrukssektorn som bidrar till att landsbygdsutvecklingspolitikens mål och prioriteringar uppnås, inbegripet producentgrupper, kooperativ och branschorganisationer.
(b) Skapandet av kluster och nätverk.
(c) Inrättande och drift av de operativa grupper inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 56 i förordning (EU) nr 1305/2013.
(316) Stödet kommer att beviljas för samarbete som särskilt avser följande verksamheter:
(a) Pilotprojekt.
(b) Utveckling av nya produkter, metoder, processer och tekniker inom jordbrukssektorn och livsmedelssektorn, endast i fråga om jordbruksprodukter.
(c) Samarbete mellan små aktörer inom jordbrukssektorn för att utveckla gemensamma arbetsprocesser och dela anläggningar och resurser.
(d) Horisontellt och vertikalt samarbete mellan aktörer i försörjningskedjan för att inrätta och utveckla korta leveranskedjor och lokala marknader.
(e) Säljfrämjande verksamheter i ett lokalt sammanhang som främjar utvecklingen av korta leveranskedjor och lokala marknader.
(f) Gemensamma åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar.
(g) Gemensamma angreppssätt när det gäller miljöprojekt och pågående miljöarbete, inbegripet effektiv vattenförvaltning, användning av förnybar energi ( 70 ) och bevarande av odlingslandskap.
(h) Horisontellt och vertikalt samarbete mellan aktörer i försörjningskedjan inom hållbart tillhandahållande av biomassa för användning i livsmedel om resultatet är en jordbruksprodukt och energiproduktion för egen konsumtion.
(i) Genomförande, särskilt av andra grupper av offentliga och privata partner än de som definieras i artikel 32.2 b i förordning (EU) nr 1303/2013, av andra lokala utvecklingsstrategier än de som avses i artikel 2.19 i förordning (EU) nr 1303/2013 som avser en eller flera av unionens prioriteringar för landsbygdsutveckling.
(317) Stöd för att bilda kluster och nätverk får endast beviljas nybildade kluster och nätverk och dem som påbörjar en verksamhet som är ny för dem.
(318) Stöd för de insatser som avses i punkt 316 a och b får också beviljas enskilda aktörer. Om stöd beviljas enskilda aktörer måste resultaten av de understödda projekten eller verksamheterna spridas.
(319) Stöd för att inrätta och utveckla korta leveranskedjor som avses i punkt 316 d och e får endast omfatta leveranskedjor som inbegriper högst en mellanhand mellan jordbrukare och konsument.
(320) Stöd enligt detta avsnitt bör iaktta de relevanta bestämmelserna i konkurrenslagstiftningen, särskilt artiklarna 101 och 102 i fördraget, såsom de tillämpas i enlighet med artiklarna 206–210 i förordning (EU) nr 1308/2013.
Stödberättigande kostnader
(321) Stödet täcker följande stödberättigande kostnader förutsatt att de avser jordbruksverksamheter:
(a) Kostnaderna för studier av det berörda området och genomförbarhetsstudier och för upprättande av en affärsplan eller annan lokal utvecklingsstrategi än den som avses i artikel 33 i förordning (EU) nr 1303/2013.
(b) Kostnaderna för ledningsfunktioner i det berörda området för att göra det möjligt att genomföra ett gemensamt territoriellt projekt eller ett projekt som ska genomföras av en operativ grupp inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket i enlighet med artikel 56 i förordning (EU) nr 1305/2013. För kluster kan ledningsfunktioner också omfatta att anordna utbildning, skapa nätverk mellan medlemmarna och rekrytera nya medlemmar.
(c) Löpande kostnader för samarbete, såsom lönen till en ”samordnare”.
(d) Direkta kostnader för specifika projekt som är kopplade till genomförandet av en affärsplan, en miljöplan eller motsvarande, en annan lokal utvecklingsstrategi än den som avses i artikel 33 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller andra åtgärder som är inriktade på innovation, inbegripet tester. Direkta kostnader måste vara begränsade till de stödberättigande kostnader för investeringsstöd som fastställs i del II avsnitt 1.1.1.1 om investeringsstöd i dessa riktlinjer.
(e) Kostnader för säljfrämjande verksamhet.
(322) Stöden måste vara begränsade till en period om högst sju år, med undantag för kollektiva miljöåtgärder i vederbörligen motiverade fall.
Stödnivå
(323) Stödnivån får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(324) Direkta kostnader som avses i punkt 321 d måste vara begränsade till de högsta stödnivåer för investeringsstöd som anges i avsnittet om investeringsstöd.
1.2. Risk- och krishantering
(325) För vissa typer av risker och kriser inom jordbrukssektorn kan beviljandet av statligt stöd vara en lämplig stödform, eftersom jordbruksverksamheten som helhet är särskilt utsatt för risker och kriser. Det finns dock skillnader mellan företag verksamma inom primär jordbruksproduktion och företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, vilka vanligtvis har bättre möjligheter att skydda sig mot risker. Vissa stödkategorier i detta avsnitt kommer därför endast att vara tillgängliga för företag verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(326) När statligt stöd beviljas till verksamheter som påverkas av risker och kriser kommer kommissionen att ta hänsyn till behovet av att undvika alltför stor snedvridning av konkurrensen genom att kräva ett minsta bidrag från producenter till förluster eller till kostnaderna för dessa stödåtgärder eller andra lämpliga åtgärder som bör vidtas för att minska risken för snedvridning av konkurrensen och se till att det statliga stödet står i proportion till de förluster som uppstått. I sin bedömning kommer kommissionen att ta hänsyn till stödmottagarens behov av att vidta lämpliga förebyggande åtgärder för att minimera det totala beviljade stödet.
1.2.1. Stöd för att kompensera för skador på jordbruksproduktion eller produktionsmedel i jordbruket och för att förebygga skador
1.2.1.1.
(327) Kommissionen kommer att anse stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller exceptionella händelser förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 b i fördraget om följande villkor är uppfyllda.
(328) Detta avsnitt gäller jordbrukssektorn ( 71 ).
(329) Eftersom denna typ av stöd utgör ett undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd på den inre marknaden som anges i artikel 107.1 i fördraget, har kommissionen konsekvent intagit ståndpunkten att begreppen naturkatastrofer och exceptionella händelser som avses i 107.2 b i fördraget måste tolkas restriktivt. Detta har bekräftats av Europeiska unionens domstol ( 72 ).
(330) Hittills har kommissionen godkänt att jordbävningar, snöskred, jordskred och översvämningar kan utgöra naturkatastrofer. Dessutom beaktar den utvecklingen inom ramen för initiativet för moderniseringen av det statliga stödet, som även gör det möjligt att bevilja gruppundantag för följande kategorier av naturkatastrofer, nämligen tornador, orkaner, vulkanutbrott och naturligt uppkomna skogsbränder. Som exceptionella händelser har kommissionen hittills godtagit krig, inre oroligheter och strejker samt, med vissa förbehåll och beroende på deras omfattning, större kärnkraftsolyckor eller industriella olyckor och bränder som resulterar i omfattande förluster ( 73 ). Kommissionen kommer även fortsättningsvis att bedöma förslag om beviljande av statligt stöd enligt artikel 107.2 b i fördraget i varje enskilt fall och med hänsyn till sin tidigare praxis inom detta område.
(331) Följande villkor gäller för stöd som beviljas enligt detta avsnitt:
(a) Medlemsstatens behöriga myndighet måste formellt ha erkänt händelsens karaktär av naturkatastrof eller exceptionell händelse,
och
(b) det måste finnas ett direkt orsakssamband mellan naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen och den skada som företaget lidit.
(332) Medlemsstaterna får när så är lämpligt på förhand fastställa kriterier på grundval av vilka det formella erkännande som avses i punkt 331 a ska anses beviljas.
(333) Stödet måste betalas direkt till det berörda företaget eller till en producentgrupp eller producentorganisation som det företaget är medlem i. Om stödet betalas till en producentgrupp får stödbeloppet inte överstiga det stödbelopp som det jordbruksföretaget är berättigat till.
(334) Stödordningen måste införas inom tre år från den dag då händelsen inträffade och stödet måste betalas ut inom fyra år från den dagen. För en viss naturkatastrof eller exceptionell händelse kommer kommissionen att bevilja separat anmält stöd som avviker från denna bestämmelse i vederbörligen motiverade fall, t.ex. på grund av händelsens karaktär och/eller omfattning eller på grund av att skadan uppstått med fördröjning eller är fortlöpande.
(335) För att underlätta en snabb krishantering kommer kommissionen att godkänna ramstödordningar som inrättas på förhand för att kompensera för skador som orsakats av jordbävningar, snöskred, jordskred och översvämningar och av tornador, orkaner, vulkanutbrott och naturligt uppkomna skogsbränder, förutsatt att villkoren för att bevilja stödet när sådana naturkatastrofer inträffar är tydligt fastställda ( 74 ). Vid förhandsordningar måste medlemsstaterna iaktta den rapporteringsskyldighet som anges i punkt 728.
(336) Stöd som beviljas för att kompensera för skador som orsakats av andra typer av naturkatastrofer än de som anges i punkt 330 och för skador som orsakats av exceptionella händelser måste anmälas individuellt till kommissionen.
(337) De stödberättigande kostnaderna är kostnaderna för den skada som uppstått som en direkt följd av naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen, såsom denna bedömts antingen av en offentlig myndighet, av en oberoende expert som är erkänd av den beviljande myndigheten eller av ett försäkringsföretag.
(338) Skadan kan omfatta följande:
(a) Materiell skada på tillgångar, såsom byggnader, utrustning, maskiner, lager och produktionsmedel.
(b) Inkomstbortfall till följd av den fullständiga eller delvisa förstörelsen av jordbruksproduktionen och produktionsmedlen.
(339) Skadan måste beräknas för den enskilda stödmottagaren.
(340) Beräkningen av de materiella skadorna måste baseras på de berörda tillgångarnas reparationskostnader eller ekonomiska värde före naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen. Den får inte överstiga de reparationskostnader eller den minskning av det skäliga marknadsvärdet som naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen orsakat, det vill säga skillnaden mellan tillgångens värde omedelbart före och omedelbart efter naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen.
(341) Inkomstbortfallet måste beräknas genom att
(a) resultatet av multiplikationen av den producerade mängden jordbruksprodukter under det år då naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen inträffade, eller varje påföljande år som påverkas av den fullständiga eller delvisa förstörelsen av produktionsmedlen, med det genomsnittliga försäljningspriset under det året, subtraheras
från
(b) resultatet av multiplikationen av den genomsnittliga årliga producerade mängden jordbruksprodukter under den treårsperiod som föregick naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen eller genomsnittet under tre år inom den femårsperiod som föregick naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas, med det genomsnittliga försäljningspriset.
(342) Beloppet får ökas med andra kostnader som stödmottagaren haft till följd av naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen och det måste minskas med eventuella kostnader som till följd av naturkatastrofen eller den exceptionella händelsen inte uppstått, som stödmottagaren annars skulle ha haft.
(343) Index får användas vid beräkningen av stödmottagarens årsproduktion, under förutsättning att den beräkningsmetod som används gör det möjligt att fastställa en enskild stödmottagares faktiska förlust under ett givet år.
(344) Kommissionen kommer att godta andra metoder för beräkning av skada, förutsatt att den kan konstatera att resultaten av dessa är representativa, inte grundar sig på onormalt god avkastning och inte leder till att någon mottagare överkompenseras. Beräkningen av skadans omfattning får anpassas efter varje produkts särdrag under tillämpning av
a) biologiska index (förlusten av biomassa) eller likvärdiga index för minskad avkastning som har fastställts på jordbruksföretagsnivå, lokal, regional eller nationell nivå, eller
b) väderindex (bland annat regnmängd och temperatur) som har fastställts på lokal, regional eller nationell nivå.
(345) Stödet och andra betalningar som erhållits för att kompensera för skadan, inbegripet ersättningar från försäkringar, måste begränsas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
1.2.1.2.
(346) Kommissionen kommer att anse stöd för att kompensera för skador som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(347) Detta avsnitt gäller för stöd som beviljas för att kompensera för skador som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof enligt definitionen i ►M1 punkt 35.34 ◄ i dessa riktlinjer. Detta gäller endast företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(348) Följande villkor gäller för stöd som beviljas enligt detta avsnitt:
(a) Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet måste formellt ha erkänt händelsens karaktär av allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof,
och
(b) det måste finnas ett direkt orsakssamband mellan den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof och den skada som företaget lidit.
(349) Medlemsstaterna får när så är lämpligt på förhand fastställa kriterier på grundval av vilka det formella erkännande som avses i punkt 348 a ska anses beviljas.
(350) Vid förhandsordningar måste medlemsstaterna iaktta den rapporteringsskyldighet som anges i punkt 728.
(351) Stödet måste betalas direkt till det berörda företaget eller till en producentgrupp eller producentorganisation som det företaget är medlem i. Om stödet betalas till en producentgrupp eller producentorganisation får stödbeloppet inte överstiga det stödbelopp som det jordbruksföretaget är berättigat till.
(352) Stödordningar måste inrättas inom tre år från den dag då den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof inträffade. Stödet måste betalas ut inom fyra år från den dagen.
(353) De stödberättigande kostnaderna är kostnaderna för den skada som uppstått som en direkt följd av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, såsom denna bedömts antingen av en offentlig myndighet, av en oberoende expert som är erkänd av den beviljande myndigheten eller av ett försäkringsföretag.
(354) Skadan omfattar följande:
(a) Den materiella skadan på tillgångar, såsom byggnader, utrustning, maskiner, lager och produktionsmedel.
(b) Inkomstbortfallet till följd av den fullständiga eller delvisa förstörelsen av jordbruksproduktionen och produktionsmedlen.
(355) Beräkningen av den skada som uppstått på grund av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof måste göras för den enskilda stödmottagaren.
(356) Den materiella skadan på tillgångar som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof måste baseras på den berörda tillgångens reparationskostnad eller ekonomiska värde före den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof. Den får inte överstiga de reparationskostnader eller den minskning av det skäliga marknadsvärdet som den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof orsakat, det vill säga skillnaden mellan tillgångens värde omedelbart före och omedelbart efter den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof.
(357) Om stödmottagarens inkomstbortfall som avses i punkt 354 b beräknas på växtodlings- eller djurnivå bör endast den materiella skada som avser den aktuella växtodlingen eller de aktuella djuren beaktas.
(358) Inkomstbortfallet måste beräknas antingen på jordbrukets årliga produktionsnivå eller på växtodlings- eller djurnivå genom att
(a) resultatet av multiplikationen av den producerade mängden jordbruksprodukter under det år då den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof inträffade, eller varje påföljande år som påverkas av den fullständiga eller delvisa förstörelsen av produktionsmedlen, med det genomsnittliga försäljningspriset under det året, subtraheras
från
(b) resultatet av multiplikationen av den genomsnittliga årliga producerade mängden jordbruksprodukter under den treårsperiod som föregick den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, eller genomsnittet under tre år inom den femårsperiod som föregick den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas, med det genomsnittliga försäljningspriset.
(359) Beloppet får ökas med andra kostnader som stödmottagaren har haft till följd av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof. Beloppet måste minskas med eventuella kostnader som till följd av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof inte uppstått, som stödmottagaren annars skulle ha haft.
(360) Index får användas vid beräkningen av stödmottagarens årsproduktion, under förutsättning att den beräkningsmetod som används gör det möjligt att fastställa en enskild stödmottagares faktiska förlust under ett givet år.
(361) Kommissionen kommer att godta andra metoder för beräkning av skada, förutsatt att den kan konstatera att resultaten av dessa är representativa, inte grundar sig på onormalt god avkastning och inte leder till att någon mottagare överkompenseras. Beräkningen av skadans omfattning får anpassas efter varje produkts särdrag under tillämpning av
(a) biologiska index (förlusten av biomassa) eller likvärdiga index för minskad avkastning som har fastställts på jordbruksföretagsnivå, lokal, regional eller nationell nivå, eller
(b) väderindex (bland annat regnmängd och temperatur) som har fastställts på lokal, regional eller nationell nivå.
(362) Stödet och varje annan ersättning som stödmottagaren erhållit för att kompensera för skadan, inbegripet betalningar enligt andra nationella åtgärder eller unionsåtgärder eller från försäkringar för den skada för vilken stöd ges, måste begränsas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna. Stödnivån får ökas till 90 % i områden med naturliga begränsningar.
(363) Stöd som beviljas enligt detta avsnitt måste minskas med 50 % för stödmottagare som inte har tecknat en försäkring som täcker minst 50 % av deras genomsnittliga årsproduktion eller produktionsrelaterade inkomst och de statistiskt sett oftast förekommande klimatriskerna i den berörda medlemsstat eller region som omfattas av försäkringen. Undantag från detta villkor är möjligt endast om en medlemsstat på ett övertygande sätt kan visa att ingen överkomlig försäkring som täcker de statistiskt sett vanligaste klimatriskerna i den berörda medlemsstaten eller regionen fanns tillgänglig vid den tidpunkt då skadan inträffade, trots att alla rimliga ansträngningar har gjorts.
1.2.1.3.
(364) Kommissionen kommer att anse stöd för kostnaderna för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och stöd för att kompensera för skador orsakade av dessa djursjukdomar och skadegörare på växter förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(365) Detta avsnitt gäller stöd som beviljas företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(366) Stöd får endast betalas ut
(a) avseende djursjukdomar eller skadegörare på växter för vilka det finns unionsregler eller nationella regler, oavsett om de är fastställda i lagar eller i andra författningar, och
(b) som en del av
(i) ett offentligt program på unionsnivå, nationell nivå eller regional nivå för förebyggande, kontroll eller utrotning av den berörda djursjukdomen eller skadegöraren på växter, eller
(ii) nödåtgärder som ålagts av den behöriga offentliga myndigheten, eller
(iii) åtgärder för att utrota eller begränsa spridningen av en skadegörare på växter som genomförts i enlighet med rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen ( 75 ).
(367) De program och åtgärder som avses i punkt 366 b måste innehålla en beskrivning av de berörda åtgärderna för förebyggande, kontroll och utrotning.
(368) Stödet får inte avse åtgärder för vilka det i unionslagstiftning föreskrivs att kostnaden för sådana åtgärder ska bäras av stödmottagaren, såvida inte kostnaden för sådana stödåtgärder helt och hållet täcks av obligatoriska avgifter för stödmottagarna.
(369) Stödet måste betalas direkt till det berörda företaget eller till en producentgrupp eller producentorganisation som det företaget är medlem i. Om stödet betalas till en producentgrupp får stödbeloppet inte överstiga det stödbelopp som det jordbruksföretaget är berättigat till.
(370) Individuellt stöd får inte beviljas om det är fastställt att sjukdomen eller skadedjursangreppet på växter orsakats avsiktligen eller av oaktsamhet av stödmottagaren.
(371) När det gäller djursjukdomar får stöd endast ges för sjukdomar som avses i den förteckning över djursjukdomar som upprättas av Världsorganisationen för djurens hälsa eller de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 ( 76 ).
(372) Stödordningar måste inrättas inom tre år från den dag då den kostnad eller skada som orsakats av djursjukdomen eller skadegöraren uppstod. Stödet måste betalas ut inom fyra år från den dagen.
(373) Vid förhandsordningar måste medlemsstaterna iaktta den rapporteringsskyldighet som anges i punkt 728.
(374) ►M1 Vad gäller förebyggande åtgärder (dvs. åtgärder som avser en djursjukdom eller skadegörare som ännu inte har förekommit) kan stödet täcka följande stödberättigande kostnader: ◄
(a) Hälsokontroller.
(b) Analyser, inbegripet in vitro-diagnostik.
(c) Tester och andra undersökningsåtgärder, inbegripet TSE- och BSE-tester.
(d) Inköp, lagring, insättande och distribution av vaccin, mediciner, ämnen för behandling av djur, behandlingar och växtskyddsprodukter.
(e) Förebyggande slakt eller utslaktning av djur eller destruktion av animaliska produkter och växter samt rengöring och desinfektion av företaget och utrustning.
(375) ►M1 Vad gäller kontroll- och utrotningsåtgärder (dvs. åtgärder avseende djursjukdomar för vilka en behörig myndighet formellt har erkänt ett utbrott, eller skadegörare för vilka en behörig myndighet formellt har erkänt deras förekomst) får stödet täcka följande stödberättigande kostnader: ◄
(a) Tester och andra undersökningsåtgärder när det gäller djursjukdomar, inbegripet TSE- och BSE-tester.
(b) Inköp, lagring, insättande och distribution av vaccin, mediciner, ämnen för behandling av djur, behandlingar och växtskyddsprodukter.
(c) Slakt eller utslaktning och destruktion av djur och destruktion av produkter knutna till dem, eller destruktion av växter, inbegripet de som dör eller destrueras till följd av vaccination eller andra åtgärder som beslutats av de behöriga offentliga myndigheterna, samt för rengöring och desinfektion av företaget och utrustning.
(376) Stöd avseende de stödberättigande kostnader som avses i punkterna 374 och 375 måste beviljas som naturaförmån och måste betalas ut till den som tillhandahåller åtgärderna för förebyggande och utrotning, med undantag för de stödberättigande kostnader som avses i punkterna 374 d och 375 b och de stödberättigande kostnader som avses i punkterna 374 e och 375 c vad gäller skadegörare på växter och för rengöring och desinfektion av företaget och utrustning.
(377) Vad gäller stöd för att kompensera för skador orsakade av djursjukdomar eller skadegörare på växter måste kompensationen beräknas endast i förhållande till följande:
(a) Marknadsvärdet av de djur som har slaktats eller avlivats eller som har dött eller de produkter, knutna till dem, eller de växter som destruerats
(i) som en följd av djursjukdomen eller skadegöraren på växter,
(ii) som en del av ett offentligt program eller en åtgärd som avses i punkt 366 b i dessa riktlinjer.
(b) Inkomstbortfall till följd av karantäntvång och svårigheter när det gäller återställande av djurbesättningen eller återplantering och obligatoriskt växelbruk som åläggs som en del av ett offentligt program eller en åtgärd som avses i punkt 366 b.
(378) Beloppet måste minskas med eventuella kostnader som till följd av djursjukdomen eller skadegöraren på växter inte uppstått för stödmottagaren, som denna annars skulle ha haft.
(379) Det marknadsvärde som avses i punkt 377 a måste fastställas på grundval av värdet av djuren, produkterna eller växterna omedelbart innan varje misstanke om djursjukdomen eller skadegöraren på växter väcktes eller bekräftades.
(380) Det stöd som avses i punkt 377 måste vara begränsat till de kostnader och skador som orsakats av djursjukdomar och skadegörare på växter
(a) vilkas utbrott formellt har erkänts av den behöriga myndigheten, vad gäller en djursjukdom, eller
(b) vilkas förekomst formellt har erkänts av den behöriga myndigheten, vad gäller skadegörare på växter.
(381) I väl motiverade undantagsfall kan kommissionen godta andra kostnader som uppstått vid utförandet av nödvändiga åtgärder än de som anges i detta avsnitt.
(382) Stödet och varje annan ersättning som stödmottagaren erhållit, inbegripet betalningar enligt andra nationella åtgärder eller unionsåtgärder eller från försäkringar, för samma stödberättigande kostnader måste begränsas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
1.2.1.4.
(383) Kommissionen kommer att anse stöd för avlivade eller självdöda djur förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(384) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(385) Följande stödnivåer gäller i förhållande till de stödberättigande kostnader som förtecknas nedan:
(a) Stöd på upp till 100 % av kostnaderna för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur och 75 % av kostnaderna för destrueringen av sådana avlivade eller självdöda djur. Stöd för kostnaderna för premier för försäkring som täcker kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur får beviljas i enlighet med bestämmelserna i del II avsnitt 1.2.1.6 i dessa riktlinjer.
(b) Stöd på upp till 100 % av kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur om stödet finansieras via avgifter eller obligatoriska bidrag till finansieringen av bortskaffandet och destrueringen av sådana avlivade eller självdöda djur, förutsatt att sådana avgifter eller bidrag är begränsade till och direkt påläggs köttsektorn.
(c) Stöd på 100 % av kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur om det finns en skyldighet att utföra TSE-tester på djuren i fråga eller i fråga om ett utbrott av en djursjukdom som avses i punkt 371 i dessa riktlinjer.
(386) Stödet måste vara villkorat av att det finns ett enhetligt övervakningsprogram som säkerställer ett säkert bortskaffande av avlivade eller självdöda djur i den berörda medlemsstaten.
(387) Stödet måste tillhandahållas som naturaförmån och får inte innebära direktstöd till stödmottagarna, utom om stödmottagaren är en djuruppfödare som också agerar som tjänsteleverantör.
(388) För att underlätta administrationen av stödet får det betalas ut till ekonomiska aktörer eller organ som
(a) är verksamma i produktionsled efter de företag som är verksamma inom animaliesektorn, och
(b) tillhandahåller tjänster som har samband med bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur.
(389) När det gäller avlivade eller självdöda djur och slaktavfall kommer kommissionen att upprätthålla sin policy att inte godkänna stöd för avlivade eller självdöda djur till aktörer som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och stöd för att täcka kostnaderna för bortskaffande av slaktavfall. Statligt stöd för investeringar som görs i samband med bortskaffande av slaktavfall kommer att granskas i enlighet med de regler som är tillämpliga på investeringsstöd.
1.2.1.5.
(390) Skador på utrustning, infrastruktur, djur och växter som orsakats av skyddade djur är ett växande problem. Framgången för unionens skyddspolitik är bland annat beroende av att konflikter mellan skyddade djur och jordbrukare hanteras effektivt. Därför, och med respekt för proportionalitetsprincipen, kommer kommissionen att anse stöd för att kompensera för skador orsakade av skyddade djur förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(391) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(392) Det krävs en minsta motprestation från stödmottagarna för att minska risken för snedvridning av konkurrensen och ge incitament att minimera risker. Detta bidrag måste ha formen av rimliga förebyggande åtgärder, såsom säkerhetsstängsel när så är möjligt eller vakthundar för boskap, som står i proportion till risken för skada orsakad av skyddade djur i det berörda området. Om det inte går att vidta några rimliga förebyggande åtgärder, bör den berörda medlemsstaten visa att det är omöjligt att vidta sådana förebyggande åtgärder, för att stödet ska kunna betraktas som förenligt med den inre marknaden.
(393) Ett direkt orsakssamband mellan de skador som har uppstått och det skyddade djurets beteende måste fastställas av medlemsstaten.
(394) Stödet måste betalas direkt till det berörda företaget eller till en producentgrupp eller producentorganisation som det företaget är medlem i. Om stödet betalas till en producentgrupp får stödbeloppet inte överstiga det stödbelopp som det jordbruksföretaget är berättigat till.
(395) Stödordningar måste inrättas inom tre år från den dag då den händelse som orsakat skadan inträffade. Stödet måste betalas ut inom fyra år från den dagen.
(396) De stödberättigande kostnaderna är kostnaderna för den skada som uppstått som en direkt följd av den händelse som orsakade skadan, såsom denna bedömts antingen av en offentlig myndighet, av en oberoende expert som är erkänd av den beviljande myndigheten eller av ett försäkringsföretag.
(397) Skadan kan omfatta följande:
(a) Skador på grund av dödade djur eller förstörda växter: de stödberättigande kostnaderna baseras på marknadsvärdet för det djur som dödats eller de växter som förstörts av de skyddade djuren.
(b) Indirekta kostnader: veterinärkostnader för behandling av skadade djur och arbetskostnader i samband med sökandet efter saknade djur.
(c) Materiella skador på följande tillgångar: jordbruksbyggnader, jordbruksmaskiner och jordbruksmaskiner samt lager. Beräkningen av de materiella skadorna måste baseras på den berörda tillgångens reparationskostnad eller ekonomiska värde före den händelse som orsakade skadan. Den får inte överstiga den reparationskostnad eller den minskning av det skäliga marknadsvärde som den händelse som orsakade skadan gett upphov till, det vill säga skillnaden mellan tillgångens värde omedelbart före och omedelbart efter händelsen.
(398) Beloppet måste minskas med eventuella kostnader som till följd av den händelse som orsakade skadan inte uppstått, som stödmottagaren annars skulle ha haft.
(399) Skadan måste beräknas för den enskilda stödmottagaren.
(400) Investeringar i samband med åtgärder för att förhindra skada orsakad av skyddade djur får ges stöd enligt villkoren i del II avsnitt 1.1.1.1 i dessa riktlinjer om investeringsstöd i jordbruksföretag.
(401) Kompensation får beviljas upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
▼M3 —————
(403) ►M3 Stödet och varje annan ersättning som stödmottagaren erhållit för att kompensera för skadorna, inbegripet betalningar enligt andra nationella åtgärder eller unionsåtgärder eller från försäkringar för den skada för vilken stöd ges, måste begränsas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. ◄
1.2.1.6.
(404) I många fall är försäkringar ett utmärkt verktyg för god risk- och krishantering. Med tanke på att jordbrukare ofta har begränsade ekonomiska möjligheter är kommissionen därför positivt inställd till statligt stöd för försäkringspremier om försäkringen huvudsakligen avser primär jordbruksproduktion.
(405) Kommissionen kommer att anse stöd för betalning av försäkringspremier förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(406) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(407) Stödet får inte utgöra ett hinder för den inre marknaden för försäkringstjänster, Stödet får särskilt inte begränsas till försäkringar som tillhandahålls av ett enda försäkringsbolag eller en grupp av företag eller ges på villkor att försäkringsavtalet ska ingås med ett företag som har säte i den berörda medlemsstaten.
(408) Återförsäkringssystem kommer att granskas från fall till fall.
(409) De stödberättigande kostnaderna är kostnaderna för premier för försäkring för att täcka skador som orsakats av naturkatastrofer eller exceptionella händelser, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, djursjukdomar och skadegörare på växter, bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur samt skador orsakade av skyddade djur, enligt vad som anges i avsnitten 1.2.1.1, 1.2.1.2, 1.2.1.3, 1.2.1.4 och 1.2.1.5, liksom av andra allvarliga klimathändelser och/eller skador orsakade av miljöolyckor.
(410) Försäkringen får endast ersätta kostnaden för att avhjälpa de skador som avses i punkt 409 och får inte vara kopplad till krav på eller specificering av framtida produktionstyp eller produktionsvolym.
(411) Vad gäller stöd för försäkringspremier för försäkringar mot förluster som orsakats av miljöolyckor måste följande ytterligare villkor vara uppfyllt: miljöolyckan måste vara formellt erkänd som sådan av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet. Medlemsstaterna får när så är lämpligt på förhand fastställa kriterier på grundval av vilka det formella erkännandet ska anses beviljas. Index som avses i punkterna 360 och 361 får användas för att beräkna stödmottagarens årliga jordbruksproduktion och förlustens omfattning.
(412) Bruttostödnivån får inte överstiga 65 % av kostnaderna för försäkringspremien, med undantag för stöd för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur, där stödnivån inte får överstiga 100 % av kostnaden för försäkringspremien vad gäller försäkringspremier för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur och 75 % av kostnaden för försäkringspremien vad gäller försäkringspremier för destruering av avlivade eller självdöda djur.
(413) Medlemsstaterna får begränsa den andel av försäkringspremien som är stödberättigande genom att tillämpa lämpliga stödtak.
1.2.1.7.
(414) Kommissionen kommer att anse stöd för ekonomiska bidrag till gemensamma fonder för att betala ut ersättning till jordbrukare för skador till följd av allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, djursjukdomar och skadegörare på växter enligt definitionerna i avsnitten 1.2.1.2 och 1.2.1.3 och/eller skador till följd av miljöolyckor förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(415) Detta avsnitt gäller företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(416) Den berörda gemensamma fonden måste
(a) vara godkänd av den behöriga myndigheten i enlighet med nationell lagstiftning,
(b) ha en klar och tydlig policy i fråga om inbetalningar till och uttag från fonden,
(c) ha tydliga regler om fördelning av ansvar för eventuella skulder.
(417) Medlemsstaterna måste fastställa regler för inrättande och förvaltning av de gemensamma fonderna, särskilt regler för beviljande av ersättning och för förvaltning och övervakning av efterlevnaden av dessa regler. Medlemsstaterna måste se till att det i fondarrangemangen föreskrivs sanktioner vid försummelse från företagets sida.
(418) De stödberättigande kostnaderna är kostnaderna för ekonomiska bidrag till gemensamma fonder för att betala ut ersättning till jordbrukare för skador till följd av allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, djursjukdomar och skadegörare på växter enligt vad som anges i avsnitten 1.2.1.2 och 1.2.1.3 och/eller för skador till följd av miljöolyckor. De ekonomiska bidragen får endast avse de belopp som betalats ut från den gemensamma fonden som ekonomisk ersättning till företag verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(419) Vad gäller stöd för ekonomiska bidrag till gemensamma fonder för att betala ut ersättning för skador till följd av miljöolyckor gäller följande ytterligare villkor: miljöolyckan måste vara formellt erkänd som sådan av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet. Medlemsstaterna får när så är lämpligt på förhand fastställa kriterier för det formella erkännandet av en sådan olycka. Index som avses i punkterna 360 och 361 får användas för att beräkna stödmottagarens årliga jordbruksproduktion och förlustens omfattning.
(420) Stödet måste vara begränsat till 65 % av de stödberättigande kostnaderna.
(421) Medlemsstaterna får begränsa de stödberättigande kostnaderna genom att tillämpa
(a) tak per fond,
(b) lämpliga tak per medlem i/ansluten till fonden.
1.2.2. Stöd för nedläggning av produktionskapacitet
(422) Detta avsnitt gäller hela jordbrukssektorn ( 77 ).
1.2.2.1.
(423) Kommissionen kommer att anse stöd för nedläggning av kapacitet förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(424) Nedläggningen av kapacitet görs av skäl som rör djurs, växters eller människors hälsa eller av hygieniska, etiska eller miljömässiga skäl, såsom för att minska den samlade djurtätheten.
(425) Det måste finnas en tillräcklig motprestation från stödmottagaren. Denna motprestation kommer vanligtvis bestå av ett definitivt och oåterkalleligt beslut att slopa eller slutgiltigt lägga ned berörd produktionskapacitet. Detta kommer att innebära att företaget i fråga antingen lägger ned kapaciteten helt och hållet eller, om detta är vederbörligen motiverat, delvis lägger ned kapaciteten. Det krävs rättsligt bindande åtaganden från mottagaren att nedläggningen av den berörda produktionskapaciteten är definitiv och oåterkallelig och att mottagaren inte kommer att inleda samma verksamhet någon annanstans. Dessa åtaganden måste även vara bindande för eventuella framtida köpare av den berörda marken eller anläggningen.
(426) Endast företag som faktiskt har producerat, och endast produktionskapacitet som har varit i faktiskt och konstant bruk, under de senaste fem åren före nedläggningen av kapaciteten är stödberättigade. Om produktionskapaciteten redan är definitivt nedlagd eller om en sådan nedläggning är oundviklig, bidrar mottagaren inte med någon motprestation och stöd får inte beviljas.
(427) Kommissionen förbehåller sig rätten att förena godkännandet av stödet med ytterligare villkor.
(428) Endast företag som uppfyller unionsnormer är berättigade till stöd. Företag som inte uppfyller unionsnormer och som ändå skulle vara tvungna att upphöra med sin produktion kan inte få stöd.
(429) För att undvika erosion och andra negativa miljöeffekter måste öppna jordbruksmarker som tas ur produktion i princip beskogas eller omvandlas till ett naturområde inom en period av två år och på ett sådant sätt att det säkerställs att negativa miljöeffekter undviks. Alternativt får öppen jordbruksmark användas igen 20 år efter det att nedläggningen faktiskt genomförts. Till dess måste sådana jordbruksmarker hållas i ett skick som överensstämmer med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, i enlighet med avdelning VI kapitel I i förordning (EU) nr 1306/2013 och relevanta genomförandebestämmelser. Nedläggning av anläggningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU ( 78 ) måste ske i enlighet med artiklarna 11 och 22 i det direktivet, där det föreskrivs att nödvändiga åtgärder ska vidtas för att undvika alla föroreningsrisker och för att återställa platsen för verksamheten i ett tillfredsställande skick.
(430) Stöd som beviljas enligt en stödordning måste vara tillgängligt för alla stödberättigade företag.
(431) Stödet omfattar kompensation för värdeförluster på tillgångar, beräknade som tillgångarnas aktuella försäljningsvärde.
(432) Utöver kompensationen för värdeförluster på tillgångar får vid nedläggning av kapacitet av miljöskäl ett stimulansbidrag på högst 20 % av tillgångarnas värde betalas.
(433) Kompensation får också beviljas för kostnaderna för destruktionen av produktionskapaciteten.
(434) Stödet får också betalas ut för att kompensera för de obligatoriska sociala kostnader som uppkommit till följd av genomförandet av beslutet om nedläggning.
(435) Stöd för beskogning och omställning till naturområden måste beviljas i enlighet med reglerna i del II avsnitt 2.1.1 och 2.1.2 och reglerna om icke-produktiva investeringar i del II avsnitt 1.1.1.1.
(436) De högsta stödnivåerna är följande:
(a) Upp till 100 % för kompensation för värdeförlusterna på tillgångar, för kompensation för kostnaderna för destruktionen av produktionskapaciteten och för att kompensera för de obligatoriska sociala kostnader som uppkommit till följd av genomförandet av beslutet om nedläggning.
(b) Upp till 120 % för kompensation för värdeförlusterna på tillgångar vid nedläggning av kapacitet av miljöskäl.
1.2.2.2.
(437) Kommissionen kommer att anse stöd för nedläggning av kapacitet av andra skäl än de som anges i avsnitt 1.2.2.1 förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(438) Nedläggningen måste göras på grund av omstrukturering av sektorn, diversifiering eller förtidspensionering.
(439) Villkoren i punkterna 425–429 måste vara uppfyllda.
(440) Stöd som utgör hinder för mekanismerna hos den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter får inte beviljas. Stödordningar som gäller sektorer med produktionsbegränsningar eller kvotering kommer att bedömas från fall till fall.
(441) Stödet måste ingå i ett program som har fastställda mål och en angiven tidsplan och som syftar till omstrukturering av sektorn, diversifiering eller förtidspensionering.
(442) För att få en snabb effekt på marknaden bör ordningar som syftar till att lägga ned kapacitet begränsas till högst sex månader för insamling av ansökningar om deltagande och till ytterligare 12 månader för faktisk nedläggning. Kommissionen kommer inte att godkänna stödordningar med en varaktighet på mer än tre år, eftersom erfarenheten har visat att sådana stödordningar kan leda till att nödvändiga förändringar senareläggs.
(443) Stödordningen bör vara tillgänglig för alla ekonomiska aktörer i den berörda sektorn på samma villkor. För att få största möjliga effekt bör medlemsstaten använda ett öppet system för inbjudningar att anmäla intresse där alla potentiellt intresserade företag inbjuds offentligt att delta. Stödordningen bör samtidigt förvaltas på ett sådant sätt att konkurrensbegränsande avtal eller samordnade förfaranden mellan berörda företag varken fordras eller underlättas.
(444) Bestämmelserna om stödberättigande kostnader och stödnivåer i del II avsnitt 1.2.2.1 i dessa riktlinjer gäller med undantag för kostnaderna i punkt 432.
1.3. Andra typer av stöd inom jordbrukssektorn
1.3.1. Stöd till animaliesektorn
(445) Kommissionen har en positiv inställning till stöd som bidrar till att den genetiska kvaliteten i unionens djurbesättningar bibehålls och förbättras. Den kommer därför att anse stöd till animaliesektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(446) Detta avsnitt gäller mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion. Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnader som omfattas av detta avsnitt till förmån för stora företag.
(447) Stödet bör tillhandahållas som naturaförmån och bör inte innebära direktstöd till stödmottagarna.
Stödberättigande kostnader
(448) Stödet omfattar upprättande och upprätthållande av stamböcker och tester som utförs av eller på uppdrag av tredje man för att fastställa djurens genetiska kvalitet eller avkastning, med undantag för kontroller som utförs av djurens ägare och rutinkontroller av mjölkens kvalitet.
(449) De stödberättigande kostnaderna omfattar följande:
(a) Följande administrativa kostnader för upprättande och upprätthållande av stamböcker som avses i punkt 448:
(i) Insamling och administration av uppgifter om djur, t.ex. ett djurs ursprung, dess födelsedatum, inseminationsdatum, dödsdatum och dödsorsak, och expertens utvärdering, uppdatering och bearbetning av de uppgifter som behövs för att upprätta och upprätthålla stamböcker,
(ii) administrativt arbete avseende registreringen av relevanta uppgifter om djur i stamböckerna,
(iii) uppdatering av programvara för förvaltning av uppgifter i stamböckerna,
(iv) offentliggörande på internet av information om stamböcker och av uppgifter från stamböckerna, eller
(v) andra därmed sammanhängande administrativa kostnader.
(b) Följande administrativa kostnader för tester för att avgöra besättningens avkastning eller genetiska kvalitet som avses i punkt 448:
(i) kostnader för tester eller kontroller,
(ii) därmed sammanhängande kostnader för insamling och utvärdering av uppgifter som erhållits från sådana tester och kontroller med hänblick på att förbättra djurens hälsa och nivån på miljöskyddet,
(iii) därmed sammanhängande kostnader för insamling och utvärdering av uppgifter som erhållits från sådana tester och kontroller med syfte att bedöma djurens genetiska kvalitet för genomförandet av avancerade förökningstekniker och för bevarande av den genetiska mångfalden, eller
(iv) andra därmed sammanhängande kostnader.
Stödnivå
(450) Stöd får beviljas på upp till 100 % för finansiering av de administrativa kostnaderna för att upprätta och föra stamböcker.
(451) Stöd kommer att beviljas på upp till 70 % av kostnaderna för tester som utförs av eller på uppdrag av tredje part för att avgöra besättningens avkastning eller genetiska kvalitet.
1.3.2. Stöd för säljfrämjande åtgärder till förmån för jordbruksprodukter
(452) Kommissionen kommer att anse stöd för säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(453) Detta avsnitt gäller hela jordbrukssektorn ( 79 ). Endast mikroföretag samt små och medelstora företag kan få stöd för anordnande av tävlingar, mässor eller utställningar som avses i punkt 464 a.
(454) Den säljfrämjande åtgärden måste vara utformad för att antingen informera allmänheten om jordbruksprodukternas egenskaper, till exempel genom att anordna tävlingar, delta i mässor och PR-arrangemang, genom popularisering av vetenskaplig kunskap eller faktapublikationer, eller att uppmuntra ekonomiska aktörer eller konsumenter att köpa den berörda jordbruksprodukten genom säljfrämjande kampanjer. ►M1 Den säljfrämjande verksamheten får genomföras på den inre marknaden och i tredjeland. ◄
(455) Den säljfrämjande kampanjen måste vara inriktad på produkter som omfattas av kvalitetssystem som avses i punkt 282 eller den måste vara av generisk art och gagna alla producenter av den berörda produkttypen.
(456) Den säljfrämjande kampanjen måste vara förenlig med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 ( 80 ) och i förekommande fall med särskilda märkningsregler.
(457) Medlemsstaterna måste skicka med representativa prover på säljfrämjande material när de anmäler ett stöd eller en stödordning för en säljfrämjande kampanj. Om detta material inte finns tillgängligt vid tidpunkten för anmälan bör det göras ett åtagande om att tillhandahålla det i ett senare skede och under alla omständigheter innan den säljfrämjande kampanjen inleds.
(458) Säljfrämjande kampanjer som överskrider det tröskelvärde för anmälan som avses i punkt 37 b måste anmälas individuellt.
(459) Säljfrämjande åtgärder får tillhandahållas av producentgrupper eller andra organisationer, oberoende av deras storlek. Om den säljfrämjande åtgärden genomförs av producentgrupper eller andra organisationer får deltagandet inte vara begränsat till medlemmar i dessa grupper eller organisationer och eventuella bidrag i form av administrationsavgifter för gruppen eller organisationen måste vara begränsade till kostnaden för att tillhandahålla åtgärden.
(460) Stödet måste beviljas
(a) som naturaförmån, eller
(b) på grundval av ersättning för stödmottagarens faktiska kostnader.
(461) Genom undantag från punkt 460 får stöd för säljfrämjande kampanjer endast beviljas som naturaförmån i form av subventionerade tjänster.
(462) Om stödet beviljas som naturaförmån får stödet inte innebära direktstöd till stödmottagarna utan måste betalas ut till den som tillhandahåller de säljfrämjande åtgärderna.
(463) Stöd för symboliska priser som avses i punkt 464 a v får betalas ut till leverantören av de säljfrämjande åtgärderna endast om priset verkligen har tilldelats och vid uppvisande av bevis på priset.
Stödberättigande kostnader
(464) Följande kostnader för att främja jordbruksprodukter i unionen är stödberättigande:
(a) Avseende anordnande av och deltagande i tävlingar, mässor och utställningar, under förutsättning att stödet är tillgängligt för alla stödberättigade i det berörda området enligt objektivt utformade villkor:
(i) Deltagaravgifter.
(ii) Resekostnader och kostnader för djurtransporter.
(iii) Kostnader för publikationer och webbplatser som tillkännager evenemanget.
(iv) Hyra för lokaler och montrar och kostnaderna för att montera och nedmontera dem.
(v) Symboliska priser upp till ett värde av 1 000 euro per pris och vinnare av en tävling.
(b) Kostnaderna för publikationer i tryckt och elektronisk media, webbplatser, inslag i elektronisk media, i radio eller tv, som syftar till att lägga fram faktauppgifter om producenter från en viss region eller producenter av en viss jordbruksprodukt, under förutsättning att uppgifterna är neutrala och att alla producenter har samma möjligheter att få vara med i publikationen.
(c) Kostnaderna för att sprida vetenskaplig kunskap och faktauppgifter om
(i) kvalitetssystem som avses i punkt 282 och som är öppna för jordbruksprodukter från andra medlemsstater och tredjeländer,
(ii) generiska jordbruksprodukter och deras fördelar i näringshänseende och förslag på användning av dem.
(d) Kostnaderna för konsumentinriktade säljfrämjande kampanjer som anordnas i medier eller butiker samt för allt säljfrämjande material som distribueras direkt till konsumenter.
Hänvisning till enskilda företag, varumärken eller ursprung
(465) Säljfrämjande verksamheter som avses i punkt 464 c och säljfrämjande kampanjer som avses i punkt 464 d, särskilt säljfrämjande verksamheter som är av generisk art och gagnar alla producenter av den berörda produkttypen, får inte hänvisa till enskilda företag, varumärken eller ursprung. Säljfrämjande verksamheter som avses i punkt 464 d får inte begränsas till produkter från ett eller flera enskilda företag. Kommissionen kommer inte att förklara statligt stöd för säljfrämjande åtgärder förenligt om det finns risk för att det skadar försäljningen av produkter från andra medlemsstater eller ställer dessa produkter i ett sämre ljus.
(466) Inskränkningen rörande hänvisning till ursprung gäller dock inte säljfrämjande verksamheter och säljfrämjande kampanjer som avses i punkt 464 c och d och som är inriktade på produkter som omfattas av kvalitetssystem som avses i punkt 282, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:
(a) Om den säljfrämjande verksamheten är inriktad på beteckningar som är erkända av unionen får den hänvisa till produkternas ursprung, förutsatt att hänvisningen exakt motsvarar den som registrerats av unionen.
(b) Om verksamheten gäller produkter som omfattas av andra kvalitetssystem än system för beteckningar som är erkända av unionen, får det hänvisas till produkternas ursprung förutsatt att hänvisningen är sekundär i förhållande till budskapet. För att avgöra om hänvisningen till ursprung är sekundär kommer kommissionen att ta hänsyn till den övergripande textmängden och/eller symbolens storlek, inbegripet bilder och den allmänna presentation där det hänvisas till ursprunget, jämfört med den text och/eller den symbol som hänvisar till det viktigaste försäljningsargumentet, det vill säga den del av den säljfrämjande verksamheten som inte är inriktad på produktens ursprung. ►M1 Uppgiften om ursprung får inte vara diskriminerande, får inte syfta till att stimulera till konsumtion av en jordbruksprodukt uteslutande på grund av dess ursprung, måste följa de allmänna principerna i unionsrätten och får inte utgöra en begränsning av den fria rörligheten för jordbruksprodukter i strid med artikel 34 i fördraget. ◄
Stödnivå
(467) Stödnivån för de stödberättigande kostnader som avses i punkt 464 a–c kommer att vara upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(468) Stödnivån för säljfrämjande kampanjer som är inriktade på produkter som omfattas av kvalitetssystem som avses i punkt 464 d jämförd med punkt 455 får inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna för kampanjen eller 80 % i fråga om säljfrämjande åtgärder i tredjeländer. Om sektorn bidrar med minst 50 % av kostnaderna, oavsett vilken form bidraget har, t.ex. särskilda avgifter, får stödnivån uppgå till 100 % ( 81 ).
(469) Stödnivån för generiska säljfrämjande kampanjer som avses i punkt 464 jämförd med punkt 455 får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Stöd till säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 45 i förordning (EU) nr 1308/2013
(470) Kommissionen kommer att betrakta nationella stöd som beviljas av medlemsstaterna för de säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 45 i förordning (EU) nr 1308/2013 förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och de regler för stöd till säljfrämjande åtgärder som anges i detta avsnitt, särskilt från punkt 453 andra meningen till punkt 469.
1.3.3. Stöd till de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna
(471) Kommissionen kommer att anse stöd till de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(472) Detta avsnitt gäller hela jordbrukssektorn ( 82 ).
(473) Vad gäller de yttersta randområdena ska enligt artikel 23.4 i förordning (EU) nr 228/2013 artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget inte tillämpas när det gäller följande stöd som beviljas av medlemsstaterna i enlighet med den förordningen:
(a) Åtgärder till stöd för lokal jordbruksproduktion enligt kapitel IV.
(b) Stöd som beviljas av Frankrike till sockersektorn enligt artikel 22.3.
(c) Stöd för fytosanitära program enligt artikel 24.
(d) Stöd som beviljas av Spanien för tobaksproduktion på Kanarieöarna enligt artikel 28.
(474) Utom i de fallen ska reglerna för statligt stöd tillämpas avseende de yttersta randområdena, med följande särbestämmelse: Enligt artikel 23.1 i förordning (EU) nr 228/2013 får kommissionen, för de jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I till fördraget och för vilka artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget är tillämpliga, tillåta driftstöd för produktion, bearbetning och saluföring för att mildra de särskilda begränsningar för jordbruksproduktionen som följer av dessa områdens avlägsna belägenhet, ökaraktär och läge i unionens yttersta randområden.
(475) Vad gäller de mindre Egeiska öarna ska enligt artikel 17.3 i förordning (EU) nr 229/2013 artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget inte tillämpas på utbetalningar som Grekland gör i enlighet med den förordningen med stöd av kapitel III och IV i den förordningen.
(476) Utom i de fallen ska reglerna för statligt stöd tillämpas avseende de mindre Egeiska öarna, med följande särbestämmelse: Enligt artikel 17.1 i förordning (EU) nr 229/2013 får kommissionen, för de jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I till fördraget och för vilka artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget är tillämpliga, tillåta driftstöd för produktion, bearbetning och saluföring för att mildra de särskilda svårigheterna för jordbruksproduktionen på de mindre Egeiska öarna till följd av deras ökaraktär, ringa storlek, bergiga terräng och klimatförhållandena samt deras ekonomiska beroende av ett fåtal produkter och avstånd från marknaderna.
Stödberättigande kostnader
(477) Merkostnaderna för transporter av jordbruksprodukter som har producerats i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna kan kompenseras om följande villkor är uppfyllda:
(a) Stödmottagarna har sin produktionsverksamhet i de yttersta randområdena eller på de mindre Egeiska öarna.
(b) Stödet är objektivt kvantifierbart på förhand på grundval av ett fast belopp eller per ton/kilometer eller annan relevant enhet.
(c) Merkostnaderna för transporter beräknas på grundval av produkternas väg inom den berörda medlemsstatens nationella gränser med användning av de transportmedel som ger de lägsta kostnaderna för stödmottagaren, med beaktande av de externa kostnaderna för miljön.
(d) För yttersta randområden får de stödberättigande merkostnaderna för transporter omfatta kostnaderna för att transportera jordbruksprodukter från produktionsplatsen till platser i yttersta randområden där de vidarebearbetas.
(478) Kommissionen kommer att granska förslag om att bevilja statligt stöd för andra merkostnader än transportkostnader som är utformade för att tillgodose behoven för de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna från fall till fall, på grundval av de gemensamma bedömningsprinciperna och de särskilda rättsliga bestämmelser som är tillämpliga på dessa områden. Kommissionen kommer också i förekommande fall att ta hänsyn till om de berörda åtgärderna är förenliga med landsbygdsprogrammen för de berörda områdena och vilken inverkan de har på konkurrensen i både de berörda områdena och andra delar av unionen.
1.3.4. Stöd för arrondering av jordbruksmark
(479) Kommissionen kommer att anse stöd för arrondering förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
Stödberättigande kostnader
(480) De stödberättigande kostnaderna måste vara begränsade till de rättsliga och administrativa kostnaderna och lantmäterikostnaderna för arrondering.
Stödnivå
(481) Stödnivån får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
1.3.5. Stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter
(482) Stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter inom jordbrukssektorn kommer att bedömas enligt riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter ( 83 ).
(483) När det gäller stöd till undsättning och omstrukturering av företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion kommer dock en femårsperiod att gälla i stället för den tioårsperiod som föreskrivs i avsnitt 3.6.1 i punkt 71 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter.
1.3.6. Stöd till forskning och utveckling inom jordbrukssektorn
(484) Kommissionen kommer att anse stöd till forskning och utveckling inom jordbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(485) Detta avsnitt gäller hela jordbrukssektorn ( 84 ).
(486) Det understödda projektet måste vara av intresse för alla företag som är verksamma inom den berörda jordbrukssektorn eller delsektorn.
(487) Före dagen för inledandet av det understödda projektet måste följande information offentliggöras på internet:
(a) Information om att det understödda projektet ska genomföras.
(b) Målen för det understödda projektet.
(c) Ett ungefärligt datum för offentliggörande av de förväntade resultaten av det understödda projektet.
(d) Var på internet de förväntade resultaten av det understödda projektet kommer att offentliggöras.
(e) En angivelse av att resultaten kommer att hållas tillgängliga kostnadsfritt för alla företag som är verksamma inom den berörda jordbrukssektorn eller delsektorn.
(488) Resultatet av det understödda projektet måste göras tillgängligt på internet från och med projektets slutdatum eller från och med den dag då eventuella uppgifter om dessa resultat ges till medlemmar i en viss organisation, beroende på vilket som infaller först. Resultaten måste hållas tillgängliga på internet i minst fem år från och med det understödda projektets slutdatum.
(489) Stöd måste beviljas direkt till organisationen för forskning eller kunskapsspridning. Åtgärden får inte medföra att företag verksamma inom jordbrukssektorn får stöd som är baserat på priset på jordbruksprodukter.
Stödberättigande kostnader
(490) De stödberättigande kostnaderna omfattar följande:
(a) Personalkostnader för forskare, tekniker och annan stödpersonal i den omfattning som de arbetar med projektet.
(b) Kostnader för instrument, utrustning, byggnader och mark i den utsträckning och under den tid som de tas i anspråk för det understödda projektet. Om instrumenten och utrustningen inte används under projektets hela livscykel anses endast de avskrivningskostnader som motsvarar forskningsprojektets livscykel, beräknade på grundval av allmänt accepterade redovisningsprinciper, vara stödberättigande.
(c) Kostnader för byggnader och mark i den utsträckning och under den tid som de används för projektet. När det gäller byggnader anses endast de avskrivningskostnader som motsvarar forskningsprojektets livscykel, beräknade på grundval av allmänt accepterade redovisningsprinciper, vara stödberättigande. För mark är kostnader för överlåtelse på affärsmässiga villkor eller faktiska kapitalkostnader stödberättigande.
(d) Kostnader för kontraktsforskning, kunnande och patent, som har köpts eller hyrts in från utomstående källor på marknadsvillkor samt kostnader för konsulttjänster och motsvarande tjänster som används uteslutande för forskningsverksamheten.
(e) Ytterligare omkostnader och andra driftskostnader, inklusive kostnader för material, insatsvaror och liknande produkter, som uppkommit som en direkt följd av projektet.
Stödnivå
(491) Stödnivån får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(492) Stöd för forskning och utveckling inom jordbrukssektorn som inte uppfyller ovanstående villkor kommer att bedömas i enlighet med rambestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation ( 85 ).
Kapitel 2. Stöd till skogsbrukssektorn som medfinansieras av Ejflu, vilket beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade åtgärder eller som rent statligt stöd
(493) Skogsbrukssektorn omfattas inte av artikel 42 i och bilaga I till fördraget. Artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget gäller för stöd som medlemsstaterna beviljar till skogsbrukssektorn. Trots att produktion av naturkork, obearbetad eller enkelt förarbetad; korkavfall; krossad, granulerad eller malen kork (KN-nummer 4501 ) och produktion av kastanjer (Castanea spp.) (KN-nummer 0802 41 00 ) omfattas av bilaga I till fördraget, omfattas stöd för skogsbruksverksamhet som avser dessa träd av detta kapitel i riktlinjerna.
(494) I linje med unionens mål enligt skäl 20 och artiklarna 4 och 5 i förordning (EU) nr 1305/2013 omfattar stöd för hållbar och klimatvänlig markanvändning utveckling av skogsområden och hållbart skogsbruk. Dessa riktlinjer syftar till att säkerställa överensstämmelse med förordning (EU) nr 1305/2013 och dess genomförandeakter och delegerade akter och med de allmänna principerna för statligt stöd. Dessa principer påverkar stödberättigande kostnader och stödnivåer enligt dessa riktlinjer.
(495) Bestämmelserna i kapitel 2 i dessa riktlinjer påverkar inte möjligheten att bevilja statligt stöd till skogsbrukssektorn enligt de unionsregler som är gemensamma för alla sektorer eller för handel och näringsliv, som avses i punkt 34 i dessa riktlinjer. Stöd för investeringar i energibesparing och förnybar energi omfattas inte av tillämpningsområdet för del II kapitel 2 i dessa riktlinjer, eftersom sådant stöd bör iaktta riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020, om det inte är undantaget från anmälningsskyldigheten. I överensstämmelse med artiklarna 5.5 c, 21.1 e och 26 i förordning (EU) nr 1305/2013 omfattar dock dessa riktlinjer investeringar som är knutna till användning av trä som råvara eller energikälla, vilka är begränsade till de arbetsmoment som föregår industriell bearbetning. Dessa riktlinjer är inte tillämpliga på skogsbaserade industrier.
(496) Enligt detta kapitel kommer kommissionen att förklara statligt stöd till skogsbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och de särskilda kraven i avsnitten 2.1–2.9.
(497) Detta kapitel omfattar stöd till skogsbrukssektorn enligt punkt 23 b i dessa riktlinjer.
(498) Ägarstrukturen och förvaltningen av skogar varierar inom unionen. Artiklarna 22–26 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 föreskriver särskilda begränsningar i fråga om vem som kan vara stödmottagare till åtgärder inom skogsbrukssektorn som medfinansieras av Ejflu. För skogsbruksåtgärder som utgör del av ett landsbygdsprogram som får stöd från Ejflu gäller de begränsningar i fråga om vem som kan vara stödmottagare som anges i förordning (EU) nr 1305/2013, utom för de tropiska eller subtropiska skogarna och skogsarealerna i territorierna Azorerna, Madeira, Kanarieöarna, de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i rådets förordning (EU) nr 229/2013, och de franska utomeuropeiska departementen, i del II avsnitt 2.1.1–2.1.5 i dessa riktlinjer. För att komplettera EU:s landsbygdsutvecklingspolitik gäller begränsningarna av vem som kan vara stödmottagare inte skogsbruksåtgärder som utgör åtgärder som liknar en landsbygdsutvecklingsåtgärd, vilka finansieras uteslutande med nationella medel, och inte heller de specifika stödåtgärderna i del II avsnitten 2.8 och 2.9 i dessa riktlinjer. Vad gäller investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsbruksprodukter samt startstöd till producentgrupper som avses i avsnitten 2.1.5 och 2.7, bör dock begränsningarna med avseende på stödmottagarens storlek alltid gälla i enlighet med artiklarna 26 och 27 i förordning (EU) nr 1305/2013.
2.1. Investeringar i skogsområdesutveckling och förbättring av skogars livskraft
(499) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar i skogsområdesutveckling och förbättring av skogars livskraft förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(500) Detta avsnitt gäller stöd för beskogning och skapande av skogsmark, inrättande av system för trädjordbruk, förebyggande och återställande av skogar som skadats till följd av skogsbränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser, andra katastrofer, händelser relaterade till klimatförändringar samt skadegörare på växter och sjukdomsutbrott, investeringar som förbättrar skogsekosystemens klimattålighet, miljövärde och potential att begränsa klimatförändringar samt investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsbruksprodukter.
(501) EU:s strategi för biologisk mångfald 2020 av den 3 maj 2011 ( 86 ) uppmuntrar införandet av skogsbruksplaner för att säkerställa ett hållbart skogsbruk när unionsstöd är tillgängligt. När förordning (EU) nr 1305/2013 så kräver för specifika skogsbruksåtgärder som utgör del av ett landsbygdsprogram måste därför, för skogsbruk över en viss storlek vilken ska fastställas av medlemsstaterna antingen i deras landsbygdsprogram eller på annat sätt, stödet villkoras av att relevant information läggs fram från en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument i överensstämmelse med hållbart skogsbruk, enligt den definition som fastställdes av ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa 1993 ( 87 ) (nedan kallat hållbart skogsbruk). Detta krav gäller inte stöd till skogsbrukssektorn enligt dessa riktlinjer som finansieras uteslutande med nationella medel.
Stödberättigande kostnader
(502) Rörelsekapital bör inte anses vara en stödberättigande investeringskostnad inom skogsbrukssektorn. Följande gemensamma stödberättigande kostnader för alla investeringar föreskrivs i artikel 45 i förordning (EU) nr 1305/2013.
(a) Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark är endast stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen. I väl motiverade undantagsfall får en högre procentsats beviljas för miljöbevarande insatser.
(b) Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
(c) Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier. Genomförbarhetsstudier fortsätter att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga kostnader enligt leden a och b uppstår.
(d) Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
(e) Kostnader för upprättande av skogsbruksplaner och likvärdiga instrument.
(f) Andra kostnader i samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter, kan inte vara stödberättigande kostnader.
(503) Stöd för investeringar i skogsbruket som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade stöd, får täcka andra stödberättigande kostnader än de som avses i punkt 502 a–e, under förutsättning att dessa kostnader är till fullo stödberättigande enligt förordning (EU) nr 1305/2013 och att stödet är identiskt med den underliggande åtgärden i det landsbygdsutvecklingsprogram som har godkänts i enlighet med den förordningen. Om stödet ges i form av finansieringsinstrument får det även omfatta de kostnader som avses i punkt 502 f.
2.1.1. Stöd för beskogning och skapande av skogsmark
(504) Kommissionen kommer att anse stöd för beskogning och skapande av skogsmark förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
Stödmottagare
(505) Stöd för etableringskostnader och det årliga bidraget får beviljas offentliga och privata markinnehavare samt deras sammanslutningar.
(506) Stöd för beskogning av offentligägd mark eller för snabbväxande träd täcker endast etableringskostnaderna. När det rör sig om statligt ägd mark får stöd beviljas om det organ som förvaltar marken är ett privat organ eller en kommun.
Stödberättigande kostnader
(507) Stöd täcker kostnaderna för etablering av skog och skogsmark på jordbruksmark och annan mark än jordbruksmark. Stöd i form av ett årligt bidrag per hektar får vidare beviljas för att täcka uteblivna jordbruksinkomster och underhållskostnader, inklusive tidiga och sena röjningar, under en period om högst tolv år.
(508) Stöd får inte beviljas för plantering av träd i skottskog med kort omloppstid, julgranar eller snabbväxande träd för energiproduktion. De arter som planteras måste vara anpassade för de miljö- och klimatförhållanden som råder i området och uppfylla grundläggande miljökrav.
(509) Följande minimimiljökrav gäller i samband med beskogning och skapande av skogsmark:
(a) Vid valet av arter som ska planteras samt av områden och metoder som ska användas måste man undvika olämplig beskogning av känsliga livsmiljöer såsom torvmarker och våtmarker samt negativa effekter på områden med högt ekologiskt värde inklusive arealer som är jordbruksmark med högt naturvärde. På områden som utsetts som Natura 2000-områden enligt rådets direktiv 92/43/EEG ( 88 ) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG ( 89 ) får endast sådan beskogning tillåtas som är förenlig med skötselmålen för området i fråga och som beslutats tillsammans med den myndighet i medlemsstaten som har ansvar för genomförandet av Natura 2000.
(b) Urvalet av arter, sorter, ekotyper och härkomst för träd måste göras på ett sådant sätt att man beaktar behovet av motståndskraft mot klimatförändringar och naturkatastrofer och tar hänsyn till mark- och vattenförhållandena i det berörda området, samt till arternas potentiella invasiva karaktär under de lokala förhållanden som anges av medlemsstaterna. Stödmottagaren måste åläggas att skydda och vårda skogen under minst den period för vilken bidrag ges för inkomstbortfall och underhållskostnader inom jordbruket. Detta måste omfatta skötsel, gallring eller betning, när så är lämpligt, för att gynna skogens framtida utveckling, reglera konkurrens med örtvegetation och undvika ansamling av brännbart material i undervegetationen. När det gäller snabbväxande arter måste medlemsstaterna fastställa minimi- och maximitid före avverkning. Minimitiden får inte understiga 8 år och maximitiden får inte överstiga 20 år.
(c) I fall där svåra miljö- eller klimatförhållanden, inklusive miljöförstöring, gör att plantering av fleråriga vedartade arter inte kan förväntas leda till etablering av skog såsom detta definieras i tillämplig nationell lagstiftning, får medlemsstaten tillåta stödmottagaren att etablera annat vedartat vegetationstäcke. Stödmottagaren måste upprätthålla samma nivå av skydd och vård som gäller för skog.
(d) När det gäller beskogning som leder till skapande av skogar av en storlek som överstiger en viss tröskel, som ska fastställas av medlemsstaterna, måste beskogningen utgöras av antingen
(i) plantering endast av ekologiskt anpassade arter och/eller arter som är motståndskraftiga mot klimatförändring i det biogeografiska området i fråga, vilka i en bedömning av effekter inte har befunnits hota biologisk mångfald och ekosystemtjänster eller ha en negativ påverkan på människors hälsa, eller
(ii) en blandning av trädslag som innefattar antingen minst 10 % lövträd per areaenhet eller minst tre trädslag eller sorter varav det minst vanliga upptar minst 10 % av arealen.
(510) I områden där beskogning försvåras av svåra mark- och klimatförhållanden kan stöd beviljas för plantering av andra fleråriga vedartade arter, såsom snår eller buskar som är lämpliga för de lokala förhållandena.
(511) Anmälan till kommissionen bör innehålla en korrekt beskrivning som visar att villkoren i punkt 509 iakttas, tillsammans med motiveringar om undantag är tillämpliga.
Stödnivå
(512) Stöd får tillåtas upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
2.1.2. Stöd för inrättande, förnyelse eller föryngring av system för trädjordbruk
(513) Kommissionen kommer att anse stöd för inrättande, förnyelse eller föryngring av system för trädjordbruk förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(514) Stödet får beviljas för att inrätta markanvändningssystem där träd odlas i kombination med jordbruk på samma mark, enligt definitionen i punkt 35.65 i dessa riktlinjer.
Stödmottagare
(515) Stödet får beviljas privata markinnehavare, kommuner och deras sammanslutningar.
Stödberättigande kostnader
(516) Stödet täcker kostnaderna för inrättande, förnyelse eller föryngring, och ett årligt bidrag per hektar får beviljas för att täcka underhållskostnader för en period av högst fem år.
(517) Medlemsstaterna måste fastställa minsta och högsta antal träd per hektar, med hänsyn tagen till de lokala mark-, klimat- och miljöförhållandena, skogsarter och behovet att säkerställa en hållbar användning av marken inom jordbruket.
Stödnivå
(518) Stödet får uppgå till upp till 80 % av de stödberättigande investeringskostnaderna för inrättande, förnyelse eller föryngring av system för trädjordbruk och upp till 100 % av det årliga bidraget.
2.1.3. Stöd för förebyggande och återställande av skador på skogar till följd av skogsbränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter och andra katastrofer
(519) Kommissionen kommer att anse stöd för förebyggande och återställande av skador på skogar som uppstår till följd av skogsbränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, andra katastrofer samt händelser relaterade till klimatförändringar förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 b eller, beroende på vad som är tillämpligt, artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
Stödmottagare
(520) Stöd får beviljas privata och offentliga skogsbrukare och andra privaträttsliga och offentliga organ och deras sammanslutningar.
Stödberättigande kostnader
(521) Stödet täcker kostnaderna för följande:
(a) Upprättande av en skyddande infrastruktur. Vid brandgator får stödet även utgöras av bidrag till underhållskostnader. Stöd får inte beviljas för jordbruksrelaterad verksamhet i områden som omfattas av åtaganden om miljövänligt jordbruk.
(b) Lokala, småskaliga åtgärder för att förebygga brand eller andra naturliga faror, inbegripet användning av betande djur.
(c) Upprättande och förbättrande av system för övervakning av skogsbränder, skadegörare och sjukdomar samt av kommunikationsutrustning.
(d) Återställande av skogspotential som har skadats till följd av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, andra katastrofer och händelser relaterade till klimatförändringar.
(522) Vid återställande av skogspotential som avses i punkt 521 d får stödet endast beviljas under förutsättning att medlemsstatens behöriga offentliga myndigheter formellt har erkänt att den ovannämnda händelsen har ägt rum och att antingen denna händelse eller åtgärder som antagits i enlighet med direktiv 2000/29/EG för att bekämpa, utrota eller begränsa spridningen av skadegörare på växter har orsakat förstörelse av minst 20 % av den berörda skogspotentialen.
(523) När det gäller stöd för förebyggande av skador på skogar till följd av skadegörare på växter måste risken för att skadedjursangreppet ska inträffa underbyggas med vetenskapliga bevis och erkännas av en offentlig vetenskapsorganisation. När så är relevant måste förteckningen över skadliga organismer som kan orsaka ett skadedjursangrepp anges i anmälan.
(524) Stödberättigande insatser måste vara förenliga med medlemsstaternas skogsskyddsplaner. För företag över en viss storlek, vilken ska fastställas av medlemsstaterna i landsbygdsprogrammet, om åtgärden medfinansieras av Ejflu, måste stödet villkoras av att relevant information läggs fram från en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument i överensstämmelse med hållbart skogsbruk, enligt den definition som fastställdes av ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa 1993, med närmare uppgifter om de förebyggande målen.
(525) Endast skogsområden där risken för skogsbränder enligt medlemsstaternas skogsskyddsplan klassificeras som medelhög till hög bör vara berättigade till stöd som avser förebyggande åtgärder mot skogsbrand.
(526) Stöd får inte beviljas för inkomstbortfall till följd av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, andra katastrofer och händelser relaterade till klimatförändringar.
Stödnivå
(527) Stöd får beviljas upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(528) Stöd som beviljas för de stödberättigande kostnader som avses i punkt 521 d och varje annan ersättning som stödmottagaren erhållit, inbegripet betalningar enligt andra nationella åtgärder eller unionsåtgärder eller från försäkringar, för samma stödberättigande kostnader begränsas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
2.1.4. Stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde
(529) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
Stödmottagare
(530) Stöd får beviljas fysiska personer, privata och offentliga skogsbrukare och andra privaträttsliga och offentliga organ och deras sammanslutningar.
Stödberättigande kostnader
(531) Investeringarna bör syfta till att fullgöra åtaganden om miljömål om tillhandahållande av ekosystemtjänster och/eller om stärkande av skogars eller skogsmarkers skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten eller förbättring av ekosystemens potential att begränsa klimatförändringar, utan att utesluta ekonomiska vinster på lång sikt.
Stödnivå
(532) Stöd får beviljas upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
2.1.5. Stöd för investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsbruksprodukter
(533) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar som ökar skogspotentialen eller som avser bearbetning, mobilisering och saluföring och som höjer värdet på skogsprodukter förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(534) Medlemsstaterna måste kräva att understödda investeringar i infrastruktur för förnybar energi som konsumerar eller producerar energi följer miniminormer för energieffektivitet, om sådana normer finns på nationell nivå.
(535) Investeringar i anläggningar vars främsta syfte är produktion av el från biomassa är inte stödberättigande, såvida inte en minimiprocentsats av den producerade värmeenergin används, vilken ska fastställas av medlemsstaterna.
(536) Stöd till bioenergiprojekt får endast beviljas för bioenergi som uppfyller de tillämpliga hållbarhetskriterier som föreskrivs i unionslagstiftningen, inbegripet i artikel 17.2–6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG.
(536a) De villkor som anges i punkterna 534, 535 och 536 gäller inte för stöd som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade stöd och som ges i form av finansieringsinstrument.
Stödmottagare
(537) Stöd får beviljas privata skogsbrukare, kommuner och deras sammanslutningar och mikroföretag samt små och medelstora företag. För territorierna Azorerna, Madeira, Kanarieöarna, de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i förordning (EU) nr 229/2013 och de franska utomeuropeiska departementen får stöd även beviljas företag som inte är mikroföretag, små eller medelstora företag.
Stödberättigande kostnader
(538) Stöd får beviljas för investeringar som ökar skogspotentialen eller som avser bearbetning, mobilisering och saluföring och som höjer värdet på skogsprodukter.
(539) Investeringar som rör förbättringar av skogars ekonomiska värde måste vara motiverade i förhållande till de förväntade förbättringarna av skogarna vid ett eller flera skogsbruksföretag och får inbegripa investeringar för jord- och resursvänliga avverkningsmaskiner och avverkningsmetoder.
(540) Investeringar som avser användning av trä som råvara måste vara begränsade till de arbetsmoment som föregår industriell bearbetning.
Stödnivå
(541) Stödnivån får inte överstiga följande:
(a) 75 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i de yttersta randområdena.
(b) 75 % av de stödberättigande kostnaderna på de mindre Egeiska öarna.
(c) 50 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i mindre utvecklade regioner och i alla regioner vars BNP per capita för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 var lägre än 75 % av genomsnittet för EU-25 för referensperioden men vars BNP per capita är högre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
(d) 40 % av de stödberättigande kostnaderna i övriga områden.
2.1.6. Stöd för investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbruk
(542) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbruk förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
Stödberättigande kostnader
(543) Stödet täcker materiella och immateriella tillgångar som avser infrastruktur som är knuten till utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbruk, inklusive tillträde till skogsmark, arrondering och markförbättring och energi- och vattenförsörjning samt energi- och vattenbesparing.
Stödnivå
(544) För icke-produktiva investeringar, investeringar som uteslutande syftar till att förbättra skogars miljövärde och investeringar i skogsvägar som är öppna för allmänheten utan kostnad och som tjänar skogens mångfunktionella aspekter, är stödnivån begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(545) För investeringar som förbättrar skogars ekonomiska potential på kort eller lång sikt måste stödnivån vara begränsad till följande:
(a) 75 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i de yttersta randområdena.
(b) 75 % av de stödberättigande kostnaderna på de mindre Egeiska öarna.
(c) 50 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i mindre utvecklade regioner och i alla regioner vars BNP per capita för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 var lägre än 75 % av genomsnittet för EU-25 för referensperioden men vars BNP per capita är högre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
(d) 40 % av de stödberättigande kostnaderna i övriga områden.
2.2. Stöd för nackdelar i samband med skogsområden inom Natura 2000
(546) Kommissionen kommer att anse statligt stöd i samband med skogsområden inom Natura 2000 förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
Stödmottagare
(547) Stöd får beviljas privata skogsbrukare och sammanslutningar av privata skogsbrukare.
Stödberättigande kostnader
(548) Stöd enligt denna åtgärd måste beviljas på årsbasis per hektar skog i syfte att kompensera stödmottagarna för merkostnader eller inkomstbortfall till följd av nackdelar i de berörda områdena, i samband med genomförandet av livsmiljödirektivet och fågeldirektivet.
(549) Följande områden kan vara stödberättigade:
(a) Skogsområden inom Natura 2000 som utsetts i enlighet med livsmiljödirektivet och fågeldirektivet.
(b) Övriga avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar tillämpliga på skogar som bidrar till genomförandet av artikel 10 i livsmiljödirektivet, under förutsättning att, om åtgärden medfinansieras av Ejflu som en landsbygdsutvecklingsåtgärd, dessa områden, per landsbygdsprogram, inte överskrider 5 % av de utsedda Natura 2000-områden som omfattas av programmets territoriella tillämpningsområde. Denna territoriella begränsning gäller inte för stödåtgärder som finansieras uteslutande med nationella medel.
Stödbelopp
(550) Stödet måste vara begränsat till följande högsta belopp: 500 euro per hektar och år som högst under den inledande perioden om högst fem år och 200 euro per hektar och år som högst därefter. Dessa högsta belopp får i vederbörligen motiverade fall höjas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras i landsbygdsprogrammen eller på annat sätt, om åtgärden finansieras uteslutande med nationella medel.
2.3. Stöd för tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd
(551) Kommissionen kommer att anse stöd för tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(552) Stöd enligt denna åtgärd måste beviljas per hektar skog. För skogsbruk över en viss storlek, vilken ska fastställas av medlemsstaterna i deras landsbygdsprogram, måste stödet villkoras av att relevant information läggs fram från en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument i överensstämmelse med hållbart skogsbruk, enligt den definition som fastställdes av ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa 1993.
(553) Stödet omfattar ett eller flera frivilliga åtaganden som går utöver de tillämpliga bindande krav som fastställs i den nationella skogslagstiftningen eller annan relevant nationell lagstiftning. När det gäller en landsbygdsutvecklingsåtgärd som medfinansieras av Ejflu bör det tillämpliga bindande kravet identifieras tydligt och beskrivas i landsbygdsprogrammet. När det gäller stödåtgärder som finansieras uteslutande med nationella medel bör det tillämpliga bindande kravet identifieras och beskrivas i anmälan av statligt stöd till kommissionen.
(554) Åtaganden måste göras för en period på mellan fem och sju år. Om det är nödvändigt och vederbörligen motiverat får medlemsstaterna dock besluta om en längre period för vissa typer av åtaganden. En landsbygdsutvecklingsåtgärd som medfinansieras av Ejflu bör anges i landsbygdsprogrammet. Stödåtgärder som finansieras uteslutande med nationella medel bör identifieras i anmälan av statligt stöd.
(555) I tillämpliga fall bör reglerna för arealbaserade stöd i artikel 47 i förordning (EU) nr 1305/2013 och de relevanta bestämmelserna i dess delegerade akt iakttas.
Stödmottagare
(556) Stöd får beviljas offentliga och privata skogsbrukare och andra privaträttsliga och offentliga organ och deras sammanslutningar. När det rör sig om statligt ägd skog får stöd endast beviljas om det organ som förvaltar skogen är ett privat organ eller en kommun.
(557) Offentliga och privata enheter är berättigade till stöd för bevarande och främjande av skogsgenetiska resurser för insatser som inte på annat sätt omfattas av detta avsnitt.
Stödberättigande kostnader och villkor för stöd
(558) Stöden kompenserar stödmottagarna för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som de gjorda åtagandena har gett upphov till. Om det är nödvändigt får stödet också omfatta transaktionskostnader upp till ett värde av 20 % av det stödbidrag som betalats ut för åtaganden om miljö- och klimatvänligt skogsbruk.
(559) I vederbörligen motiverade fall får det för insatser som rör miljöskydd beviljas stöd med ett schablonbelopp eller ett engångsstöd per enhet för åtaganden som handlar om att avstå från kommersiellt bruk av träd och skogar, beräknat på grundval av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppstått.
(560) Stöd får ges för bevarande och främjande av skogsgenetiska resurser för insatser som inte omfattas av bestämmelserna i ovanstående punkter i detta avsnitt.
(561) Insatser för bevarande av genetiska resurser i skogsbruket måste omfatta följande:
(a) Riktade insatser: insatser för att främja bevarande, karakterisering, insamling och utnyttjande av genetiska resurser i jordbruket ex situ och in situ, inbegripet webbaserade förteckningar över genetiska resurser som för närvarande bevaras in situ, inbegripet bevarande på jordbruket, samt ex situ-samlingar och databaser.
(b) Samordnade insatser: insatser för att främja utbyte av information för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser i unionens skogsbruk bland behöriga organ i medlemsstaterna.
(c) Kompletterande insatser: information, informationsspridning och rådgivande verksamhet som omfattar icke-statliga organisationer och andra berörda intressenter samt utbildning och utarbetande av tekniska rapporter.
Stödbelopp
(562) Stödet måste vara begränsat till högst 200 euro per hektar och år, med undantag för stöd för insatser för bevarande av genetiska resurser som avses i punkt 560. Detta belopp får i vederbörligen motiverade fall höjas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras i landsbygdsprogrammen eller på annat sätt i anmälan till kommissionen.
(563) Stöd för bevarande av skogsgenetiska resurser måste vara begränsat till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
2.4. Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder inom skogsbrukssektorn
(564) Kommissionen kommer att anse stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder inom skogsbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(565) Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder som gynnar personer som är verksamma inom skogsbrukssektorn bör iaktta de tillämpliga relevanta villkoren i del II punkt 1.1.10.1 i dessa riktlinjer, med undantag för de villkor som anges i punkt 294, det högsta stödbelopp som anges i punkt 298 och möjligheten att betala ut stödet direkt till stödmottagaren som anges i punkt 296. ►M2 Infrastruktur som installeras för demonstration får användas efter det att denna har avslutats. ◄
(566) Stödet får täcka kortvariga utbytesprogram och besöksprogram inom skogsbruket.
(567) Varaktigheten för de kortvariga utbytesprogrammen och besöksprogrammen inom skogsbruket måste fastställas; detta måste göras i landsbygdsprogrammet om det är fråga om en åtgärd som medfinansieras av Ejflu och i anmälan till kommissionen om det är fråga om en nationellt finansierad ordning. Utbytes- och besöksprogrammen måste särskilt vara inriktade på hållbara metoder och/eller tekniker för skogsbruket, utvecklingen av nya affärsmöjligheter och ny teknik och förbättring av skogens återhämtningsförmåga.
(567a) Stöd för demonstrationsprojekt som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade stöd och som ges i form av finansieringsinstrument får täcka andra stödberättigande kostnader än de som avses i punkt 293 d leden i–iv i avsnitt 1.1.10.1, förutsatt att dessa kostnader är till fullo stödberättigande enligt förordning (EU) nr 1305/2013 och att stödet är identiskt med den underliggande åtgärden i det landsbygdsprogram som har godkänts enligt denna förordning.
2.5. Stöd för rådgivningstjänster inom skogsbrukssektorn
(568) Kommissionen kommer att anse stöd för rådgivningstjänster inom skogsbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(569) Stöd för rådgivningstjänster inom skogsbrukssektorn till skogsbrukare måste beviljas enligt de tillämpliga relevanta villkor som anges i del II punkt 1.1.10.2 i dessa riktlinjer, med följande ytterligare bestämmelser för skogsbruket.
(569a) Stöd som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade stöd får betalas ut till den förvaltande myndighet som avses i artikel 65.2 a i förordning (EU) nr 1305/2013.
Stödberättigande kostnader
(570) Stöd kommer att beviljas för att hjälpa skogsbrukare att dra nytta av rådgivningstjänster för att förbättra skogsbrukens, företagens och/eller investeringarnas ekonomiska resultat och miljöprestanda, klimatvänlighet och klimattålighet.
(571) Rådgivning till skogsbrukare måste minst täcka de relevanta skyldigheterna enligt livsmiljödirektivet, fågeldirektivet och ramdirektivet för vatten. Den får också omfatta frågor som anknyter till skogsbrukets ekonomiska resultat och miljöprestanda.
2.6. Stöd för samarbete inom skogsbrukssektorn
(572) Kommissionen kommer att anse stöd för samarbete inom skogsbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor.
(573) Stöd för samarbete som inbegriper minst två enheter inom skogsbrukssektorn eller inom jordbruks- och skogsbrukssektorn måste beviljas i enlighet med villkoren i del II avsnitt 1.1.11.
(574) För skogsbrukssektorn gäller följande ytterligare bestämmelser.
Stödberättigande kostnader och stödnivåer
(575) Utan att det påverkar de kostnader som avses i del II avsnitt 1.1.11 i dessa riktlinjer får stöd för samarbete inom skogsbrukssektorn också avse upprättande av skogsbruksplaner eller likvärdiga instrument.
(576) Direkta kostnader som avses i punkt 321 d och direkta kostnader för specifika projekt som är kopplade till genomförandet av en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument måste vara begränsade till de stödberättigande kostnader och högsta stödnivåer för investeringsstöd inom skogsbrukssektorn som fastställs i del II avsnitt 2.1 om investeringsstöd i dessa riktlinjer.
(577) Stöd för samarbete inom skogsbrukssektorn får också avse horisontellt och vertikalt samarbete mellan aktörer i leveranskedjan inom hållbar produktion av biomassa för energiproduktion och industriprocesser, i överensstämmelse med del II kapitel 3.10 i dessa riktlinjer.
2.7. Startstöd för producentgrupper och producentorganisationer inom skogsbrukssektorn
(578) Kommissionen kommer att anse startstöd för producentgrupper och producentorganisationer inom skogsbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer och följande villkor är uppfyllda.
(579) Endast producentgrupper eller producentorganisationer som har erkänts officiellt av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet på grundval av en affärsplan kan vara berättigade till stöd. Stödet måste beviljas på villkor att medlemsstaterna är skyldiga att kontrollera att affärsplanens mål har uppnåtts inom fem år från det att producentgruppen eller producentorganisationen erkändes.
(580) Avtal, beslut och samordnade förfaranden som ingås inom ramen för producentgruppen eller producentorganisationen måste iaktta de relevanta bestämmelserna i konkurrenslagstiftningen, särskilt artiklarna 101 och 102 i fördraget.
(581) Följande får inte beviljas stöd:
(a) Producentorganisationer (enheter/organ), såsom företag eller kooperativ, vars syfte är att förvalta ett eller flera skogsbruksföretag och som därför i praktiken är att betrakta som enskilda producenter.
(b) Andra skogsbrukssammanslutningar med verksamhet såsom ömsesidigt stöd företagsledningstjänster på medlemmarnas skogsbruksföretag, men som inte inbegriper en gemensam anpassning av utbudet till marknaden.
Stödmottagare
(582) Stöd beviljas endast producentgrupper och producentorganisationer som är små och medelstora företag. Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnaderna i detta avsnitt till förmån för stora företag.
(583) Som alternativ till att bevilja stöd till producentgrupper eller producentorganisationer, får stöd upp till samma totala belopp beviljas direkt till producenter, för att kompensera dem för deras bidrag till kostnaderna för att driva en grupp eller organisation under de fem första åren från det att den bildats.
Stödberättigande kostnader
(584) Om stödet uteslutande finansieras med nationella medel får de stödberättigande kostnaderna inbegripa hyra av lämpliga lokaler, inköp av kontorsutrustning, inklusive datorutrustning och programvara, personalkostnader, indirekta kostnader samt juridiska och administrativa avgifter. Om lokaler köps måste de stödberättigande kostnaderna för lokaler begränsas till motsvarande marknadshyror. Stöd får inte beviljas för kostnader som uppstår efter det femte året efter det att producentgruppen eller producentorganisationen erkändes av den behöriga myndigheten på grundval av sin affärsplan.
(585) Stöd som beviljas som en del av landsbygdsprogrammet eller som ytterligare nationell finansiering för en åtgärd för landsbygdsutveckling ska beräknas på grundval av gruppens eller organisationens genomsnittliga årliga saluförda produktion. I avsaknad av uppgifter om gruppens eller organisationens saluförda produktion ska stödet beräknas på grundval av grupp- eller organisationsmedlemmarnas genomsnittliga årliga saluförda produktion under de fem år som föregick erkännandet av gruppen eller organisationen, men där det högsta och det lägsta värdet inte ska räknas med. Stödet måste utbetalas årligen i form av ett schablonbelopp under högst de första fem åren från den dag då producentgruppen eller producentorganisationen erkändes av den behöriga myndigheten på grundval av sin affärsplan, och det måste vara gradvis minskande.
(586) Om stödet betalas ut i årliga delbetalningar får medlemsstaterna inte göra den sista utbetalningen förrän de har kontrollerat att affärsplanen har genomförts korrekt.
Stödnivå
(587) Stödnivån får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnader som anges i punkt 584.
(588) Det totala stödbeloppet måste vara begränsat till 500 000 euro.
2.8. Annat stöd till skogsbrukssektorn med mål som rör miljö, skydd och rekreation
(589) För att bidra till att bevara och förbättra skogarna och främja deras ekologiska värde, funktion som skydd och rekreationsområde kommer kommissionen i enlighet med den politik som den etablerat under perioden 1 januari 2007–31 december 2013 att anse att statliga stödåtgärder som har det huvudsakliga syftet att bevara eller återställa skogarnas ekologiska värde, funktion som skydd och rekreationsområde, den biologiska mångfalden och ett sunt ekosystem är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om följande villkor är uppfyllda.
(590) Medlemsstaterna bör visa att åtgärderna direkt bidrar till att bevara eller återställa skogarnas ekologiska värde, funktion som skydd och rekreationsområde, den biologiska mångfalden och ett sunt ekosystem.
(591) Stöd enligt detta avsnitt får inte beviljas till skogsbaserad industri eller för kommersiellt bärkraftig utvinning av timmer och timmertransporter eller förädling av trä eller andra skogsresurser till produkter eller för energiframställning. Stöd får inte beviljas för avverkning som i första hand syftar till kommersiellt bärkraftig utvinning av virke eller för återplantering där de avverkade träden ersätts av likvärdiga träd.
Stödnivå
(592) Stöd för samtliga åtgärder som anges i detta avsnitt får beviljas upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Stödmottagare
(593) Stöd får beviljas företag som är verksamma inom skogsbrukssektorn.
2.8.1. Stöd för specifika åtgärder och insatser på skogsbruksområdet som har det huvudsakliga syftet att bidra till att bevara eller återställa skogens ekosystem och biologiska mångfald eller traditionella landskap
(594) Kommissionen kommer att anse stöd för att plantera, beskära och avverka träd och annan vegetation i befintliga skogar, transportera bort träd som vält samt planeringskostnaderna för sådana åtgärder, stöd för kostnaderna för behandling och förebyggande av spridning av skadedjur och trädsjukdomar och stöd för att avhjälpa skador som orsakats av skadedjur och trädsjukdomar förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II avsnitt 2.8 i dessa riktlinjer är uppfyllda och om det huvudsakliga syftet med åtgärden är att bidra till att bevara eller återställa skogens ekosystem och biologiska mångfald eller traditionella landskap.
(594a) Stöd för kostnaderna för behandling och förebyggande av spridning av skadedjur och trädsjukdomar och stöd för att avhjälpa skador som orsakats av skadedjur och trädsjukdomar får beviljas för följande stödberättigande kostander:
a) förebyggande och behandlande åtgärder, inbegripet jordbearbetning inför återplantering, och produkter, utrustning och material som behövs för sådana åtgärder. Biologiska, fysiska och andra icke-kemiska mekaniska metoder för förebyggande och behandling måste ges företräde framför kemiska metoder, såvida det inte kan visas att sådana metoder inte är tillräckliga för att ge en tillfredsställande kontroll över sjukdomen eller skadegöraren i fråga ( 90 ).
b) Förlust av träd och kostnader för återplantering upp till marknadsvärdet för de träd som förstörts på myndigheternas order för att bekämpa sjukdomen eller skadedjuren i fråga. Vid beräkning av förlusten får hänsyn tas till trädens potentiella värdestegring fram till normal avverkningsålder.
2.8.2. Stöd för att bevara och förbättra markkvaliteten i skogar och säkerställa en balanserad och sund trädtillväxt inom skogsbrukssektorn
(595) Kommissionen kommer att anse stöd för att bevara och förbättra markkvaliteten och säkerställa en balanserad och sund trädtillväxt inom skogsbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II avsnitt 2.8 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(596) Stöd får beviljas för att bevara och förbättra markkvaliteten i skogar och säkerställa en balanserad och sund trädtillväxt.
(597) Åtgärderna får omfatta markförbättring genom gödning och annan behandling för att bevara den naturliga balansen, liksom minskning av alltför stor vegetationstäthet och säkerställande av tillräcklig vattenhållningsförmåga och fungerande dränering. Medlemsstaterna bör visa att åtgärderna inte minskar den biologiska mångfalden, orsakar läckage av näringsämnen eller påverkar de naturliga vattenekosystemen eller vattenskyddsområdena.
(598) Stödet får täcka planeringskostnaderna för sådana åtgärder.
2.8.3. Återställande och underhåll av naturliga stigar, landskapselement och naturliga livsmiljöer för djur inom skogsbrukssektorn
(599) Kommissionen kommer att anse stöd för återställande och underhåll av naturliga stigar, landskapselement och naturliga livsmiljöer för djur inom skogsbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II avsnitt 2.8 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(600) Stöd får beviljas för att återställa och underhålla naturliga stigar, landskapselement och naturliga livsmiljöer för djur, inklusive planeringskostnader.
(601) Åtgärder som syftar till att genomföra livsmiljödirektivet och fågeldirektivet omfattas inte av denna typ av stöd, eftersom de bör genomföras i enlighet med villkoren i del II avsnitt 2.2 i dessa riktlinjer.
2.8.4. Stöd för underhåll av vägar för att förebygga skogsbränder
(602) Kommissionen kommer att anse stöd för underhåll av vägar förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II avsnitt 2.8 i dessa riktlinjer samt följande villkor är uppfyllda.
(603) Stöd för underhåll av vägar bör syfta till att förebygga skogsbränder. Kopplingen mellan stödets syfte och vägunderhållet bör visas i anmälan till kommissionen.
2.8.5. Stöd för att avhjälpa skador i skogar som orsakats av djur som regleras genom lagstiftning
(604) Kommissionen kommer att anse stöd för att avhjälpa skador i skogar som orsakats av djur som regleras genom lagstiftning förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II avsnitt 2.8 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(605) För skogsbrukssektorn omfattar djur som regleras genom nationell lagstiftning skyddade djur enligt definitionen i punkt 35.28 och arter som är föremål för särskild nationell lagstiftning i fall där det finns ett påvisat intresse av att bevara populationen av arterna.
(606) Det krävs en minsta motprestation från stödmottagarna för att minska risken för snedvridning av konkurrensen och ge incitament att minimera risker. Detta bidrag måste utgöras av rimliga förebyggande åtgärder, såsom säkerhetsstängsel när så är möjligt, som står i proportion till risken för skada som orsakas av reglerade djur i det berörda skogsområdet. Om det inte går att vidta några rimliga förebyggande åtgärder, bör medlemsstaten i anmälan till kommissionen visa att det inte är möjligt att vidta några sådana förebyggande åtgärder, för att stödet ska kunna betraktas som förenligt.
(607) Ett direkt orsakssamband mellan de skador som har uppstått och djurens beteende måste fastställas.
(608) Stödordningar som avser en viss skadegörande händelse måste inrättas inom tre år från den dag då den händelse som orsakade skadan inträffade. Stödet måste betalas ut inom fyra år från den dagen.
(609) Skadan måste beräknas för den enskilda stödmottagaren.
Stödberättigande kostnader
(610) De stödberättigande kostnaderna är kostnaderna för den skada som uppstått som en direkt följd av den händelse som orsakade skadan, såsom denna bedömts antingen av en offentlig myndighet, av en oberoende expert som är erkänd av den beviljande myndigheten eller av ett försäkringsföretag.
(611) Skadan kan omfatta följande:
(a) Skador på levande träd. Stödet får beviljas för att kompensera för förlust av träd och kostnader för återplantering upp till marknadsvärdet för de träd som förstörts av reglerade djur. Vid beräkning av förlustens marknadsvärde får hänsyn tas till trädens potentiella värdestegring fram till normal avverkningsålder.
(b) Andra kostnader som stödmottagaren haft till följd av den händelse som orsakade skadan, såsom kostnader för behandlande åtgärder, inbegripet jordbearbetning inför återplantering och produkter, utrustning och material som behövs för sådana åtgärder.
(c) Materiella skador på följande tillgångar: utrustning, maskiner och byggnader inom skogsbruket. Beräkningen av de materiella skadorna måste baseras på den berörda tillgångens reparationskostnad eller ekonomiska värde före den händelse som orsakade skadan. Den får inte överstiga den reparationskostnad eller den minskning av det skäliga marknadsvärdet som händelsen orsakat, dvs. skillnaden mellan tillgångens värde omedelbart före och omedelbart efter den händelse som orsakade skadan.
(612) Beloppet måste minskas med eventuella kostnader som till följd av händelsen inte uppstått, som stödmottagaren annars skulle ha haft.
(613) Förebyggande åtgärder mot skador som orsakas av djur i skogar kan ges stöd enligt del II avsnitt 2.1.4 i dessa riktlinjer som insatser som avser skydd av livsmiljöer och biologisk mångfald.
(614) Stöd för återställande av skador på skogar orsakade av djur som är reglerade genom nationell lagstiftning kan beviljas om villkoren i avsnitt 2.1.3 är uppfyllda.
Stödnivå
(615) Kompensation får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(616) Stödet och andra betalningar som erhållits för att kompensera för skadan, inbegripet utbetalningar enligt nationella åtgärder eller unionsåtgärder eller från försäkringar, är begränsat till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
2.8.6. Stöd för upprättande av skogsbruksplaner
(617) Kommissionen kommer att anse stöd för upprättande av skogsbruksplaner förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II avsnitt 2.8 i dessa riktlinjer samt följande villkor är uppfyllda.
(618) Eftersom det enligt landsbygdsutvecklingspolitiken för 2014–2020 är ett villkor för stödberättigande enligt flera åtgärder att skogsbruksplaner eller likvärdiga instrument upprättas, för att öka förutsättningarna för att uppnå målen för landsbygdsutveckling, står kommissionen fast vid policy att stöd får ges för upprättandet av skogsbruksplaner.
(619) Stödet måste uppfylla de villkor för stöd för rådgivningstjänster som anges i punkterna 288 och 289 samt 303–306. Tjänsteleverantören kommer att vara det organ som fastställer skogsbruksplanen.
2.9 Stöd inom skogsbrukssektorn som anpassas till stödåtgärder inom jordbrukssektorn
(620) Hittills har kommissionens policy varit att för specifika, mindre snedvridande stödåtgärder har samma regler gällt för jordbruks- och skogsbrukssektorn.
(621) I enlighet med tendensen att anpassa jordbruks- och skogsbrukspolitiken till varandra när stödet anses vara mindre snedvridande, kommer kommissionen att anse stöd till forskning och utveckling inom skogsbrukssektorn och stöd för arrondering av skogsmark förenligt med den inre marknaden om de särskilda villkoren i dessa avsnitt är uppfyllda.
(622) Stödnivån måste vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
2.9.1 Stöd till forskning och utveckling inom skogsbrukssektorn
(623) Kommissionen kommer att anse stöd till forskning och utveckling inom skogsbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, villkoret i avsnitt 2.9 och följande villkor är uppfyllda.
(624) Det understödda projektet bör vara av intresse för alla företag som är verksamma inom den berörda skogsbrukssektorn eller delsektorn.
(625) Före dagen för inledandet av det understödda projektet måste följande information offentliggöras på internet:
(a) Information om att det understödda projektet ska genomföras.
(b) Målen för det understödda projektet.
(c) Ett ungefärligt datum för offentliggörande av de förväntade resultaten av det understödda projektet.
(d) Var på internet de förväntade resultaten av det understödda projektet kommer att offentliggöras.
(e) En angivelse av att resultaten kommer att hållas tillgängliga kostnadsfritt för alla företag som är verksamma inom den berörda skogsbrukssektorn eller delsektorn.
(626) Resultatet av det understödda projektet måste göras tillgängligt på internet från och med projektets slutdatum eller från och med den dag då eventuella uppgifter om dessa resultat ges till medlemmar i en viss organisation, beroende på vilket som infaller först. Resultaten måste hållas tillgängliga på internet i minst fem år från och med det understödda projektets slutdatum.
(627) Stödet bör beviljas direkt till organisationen för forskning och kunskapsspridning och bör inte medföra att företag verksamma inom skogsbrukssektorn får stöd som är baserat på priset på skogsbruksprodukter.
Stödberättigande kostnader
(628) Stöd måste vara begränsat till följande stödberättigande kostnader:
(a) Personalkostnader för forskare, tekniker och annan stödpersonal i den omfattning som de arbetar med projektet.
(b) Kostnader för instrument, utrustning, byggnader och mark i den utsträckning och under den tid som de tas i anspråk för projektet. Om instrumenten och utrustningen inte används under projektets hela livscykel anses endast de avskrivningskostnader som motsvarar forskningsprojektets livscykel, beräknade på grundval av allmänt accepterade redovisningsprinciper, vara stödberättigande.
(c) Kostnader för byggnader och mark i den utsträckning och under den tid som de används för projektet. När det gäller byggnader anses endast de avskrivningskostnader som motsvarar forskningsprojektets livscykel, beräknade på grundval av allmänt accepterade redovisningsprinciper, vara stödberättigande. För mark är kostnader för överlåtelse på affärsmässiga villkor eller faktiska kapitalkostnader stödberättigande.
(d) Kostnader för kontraktsforskning, kunnande och patent, som har köpts eller hyrts in från utomstående källor på marknadsvillkor samt kostnader för konsulttjänster och motsvarande tjänster som används uteslutande för forskningsverksamheten.
(e) Ytterligare omkostnader och andra driftskostnader, inklusive kostnader för material, insatsvaror och liknande produkter, som uppkommit som en direkt följd av projektet.
2.9.2 Stöd för arrondering av skogsmark
(629) Kommissionen kommer att anse stöd för arrondering av skogsmark förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, villkoret i avsnitt 2.9 och följande villkor är uppfyllda.
Stödberättigande kostnader
(630) De stödberättigande kostnaderna måste vara begränsade till de faktiska rättsliga och administrativa kostnaderna och lantmäterikostnaderna för arrondering.
Kapitel 3. Stöd i landsbygdsområden som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade åtgärder
Gemensamma bestämmelser tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer
(631) Stöd enligt del II kapitel 3 i dessa riktlinjer bör uppfylla följande gemensamma villkor: stödet måste beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med och i överensstämmelse med förordning (EU) nr 1305/2013 antingen som stöd som medfinansieras av Ejflu eller som ytterligare nationell finansiering utöver sådant stöd.
(632) Bestämmelserna i kapitel 3 påverkar inte möjligheten att bevilja statligt stöd i landsbygdsområden enligt unionsregler som är gemensamma för alla sektorer eller för handel och näringsliv.
(633) Vad gäller investeringar enligt del II kapitel 3 avsnitt 3.1, 3.2, 3.6 och 3.10 i dessa riktlinjer måste stödet iaktta följande gemensamma bestämmelser, enligt vad som anges i del II punkterna 634–639.
(634) Investeringar i energibesparing och förnybar energi omfattas inte av tillämpningsområdet för del II kapitel 3 i dessa riktlinjer. Sådant stöd måste iaktta riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020, om det inte är undantaget från anmälningsskyldigheten.
Stödberättigande kostnader för investeringar som omfattas av del II kapitel 3 i dessa riktlinjer
(635) ►M2 Förutom om stöd ges i form av finansieringsinstrument, och om inget annat anges, måste de stödberättigande kostnaderna för investeringsstödåtgärder som omfattas av del II kapitel 3 i dessa riktlinjer vara begränsade till följande: ◄
(a) Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark är endast stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen. I väl motiverade undantagsfall får dock en högre procentsats beviljas för miljöbevarande insatser.
(b) Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
(c) De allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier. Genomförbarhetsstudier fortsätter att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga kostnader enligt leden a och b uppstår.
(d) Investeringar i följande immateriella tillgångar: förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
(636) Förutom om stödet ges i form av finansieringsinstrument, kommer andra kostnader än dem som avses i punkt 635 i samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.
(637) Rörelsekapital är inte en stödberättigande kostnad enligt del II kapitel 3.
Stödnivå för investeringsåtgärder enligt del II kapitel 3 i dessa riktlinjer
(638) ►M1 Om inget annat anges får stödnivån inte överstiga följande: ◄
(a) I mindre utvecklade regioner:
(i) 50 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är lägre än 45 % av genomsnittet för EU-27.
(ii) 35 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är mellan 45 % och 60 % av genomsnittet för EU-27.
(iii) 25 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är högre än 60 % av genomsnittet för EU-27.
(b) I yttersta randområden: de högsta stödnivåer som fastställs i led a får höjas antingen med upp till 20 procentenheter i yttersta randområden som har en BNP per capita på under eller lika med 75 % av genomsnittet i EU-27 eller med upp till 10 procentenheter i övriga yttersta randområden.
(c) I c-områden:
(i) 15 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i glest befolkade områden och i NUTS 3-regioner, eller delar av NUTS 3-regioner, som har en gemensam landgräns med ett land utanför EES eller Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA).
(ii) 10 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i icke-förhandsdefinierade c-områden.
(iii) I de tidigare a-områdena får stödnivåerna höjas med upp till 5 procentenheter under perioden 1 juli 2014–31 december 2017.
(iv) Om ett c-område gränsar till ett a-område får den högsta stödnivån i NUTS 3-regioner eller delar av NUTS 3-regioner inom det c-området som gränsar till a-området vid behov höjas så att skillnaden i stödnivå mellan de båda områdena inte överstiger 15 procentenheter.
(d) Med undantag för stöd som beviljas till förmån för stora investeringsprojekt får de högsta stödnivåer som anges i leden a–c ökas med upp till 10 procentenheter för medelstora företag och med upp till 20 procentenheter för mikroföretag och små företag.
(e) I alla övriga områden: 10 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar för medelstora företag och 20 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar för mikroföretag och små företag.
(f) Den högsta stödnivån för stora investeringsprojekt måste minskas till det justerade stödbeloppet enligt definitionen i ►M1 punkt 35.31 ◄ .28 i dessa riktlinjer.
(639) Individuellt investeringsstöd som beviljas enligt en anmäld stödordning fortsätter att omfattas av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om stödet från alla källor överstiger det tröskelvärde för anmälan som anges i punkt 37 c.
3.1. Stöd för investeringar som avser bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter, bomullsproduktion eller investeringar i skapande och utveckling av annan verksamhet än jordbruksverksamhet
(640) Kommissionen kommer att anse stöd för investeringar som avser bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter, bomullsproduktion eller investeringar i skapande och utveckling av annan verksamhet än jordbruksverksamhet förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(641) Stöd enligt denna åtgärd omfattar investeringar i materiella och immateriella tillgångar.
(642) Detta avsnitt gäller stöd för
(a) bearbetning av jordbruksprodukter där resultatet av produktionsprocessen är en produkt som inte är en jordbruksprodukt,
(b) bomullsproduktion, inbegripet rensningsverksamhet,
(c) investeringar i annan verksamhet än jordbruksverksamhet som beviljas jordbrukare eller medlemmar i ett jordbrukshushåll som genomför diversifiering till annan verksamhet än jordbruksverksamhet och mikroföretag, små företag och fysiska personer i landsbygdsområden.
(642a) Om stödet ges i form av finansieringsinstrument får insatsvarorna i produktionsprocessen också vara en produkt som inte är en jordbruksprodukt, på villkor att investeringen bidrar till en eller flera av unionens prioriteringar för landsbygdsutveckling.
3.2. Stöd för grundläggande tjänster och förnyelse av samhällen i landsbygdsområden
(643) Kommissionen kommer att anse stöd för grundläggande tjänster ( 91 ) och förnyelse av samhällen i landsbygdsområden förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c och d i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(644) Stöd inom ramen för denna åtgärd täcker följande:
(a) Utarbetande och uppdatering av planer för utveckling av kommuner och samhällen på landsbygden och deras grundläggande tjänster och av skydds- och förvaltningsplaner för Natura 2000-områden och andra områden med högt naturvärde.
(b) Investeringar som syftar till upprättande, förbättring eller utvidgning av alla typer av småskalig infrastruktur enligt definitionen i punkt 35.48, exklusive investeringar i förnybar energi och energibesparing samt bredbandsinfrastruktur.
(c) Investeringar som syftar till upprättande, förbättring och utvidgning av grundläggande tjänster för landsbygdsbefolkningen, inbegripet fritid och kultur, och den tillhörande infrastrukturen.
(d) Investeringar för offentligt bruk i infrastruktur för rekreationsändamål, turistinformation och småskalig turistinfrastruktur.
(e) Utredningar och investeringar i samband med underhåll, restaurering och uppgradering av natur- och kulturarvet i landsbygdssamhällen, på landsbygden och i områden med högt naturvärde, inbegripet socioekonomiska aspekter samt åtgärder för att öka miljömedvetenheten.
(f) Investeringar som är inriktade på omlokalisering av verksamheter och ombyggnader av byggnader eller andra inrättningar som ligger i eller i närheten av landsbygdssamhällen och som syftar till att förbättra livskvaliteten eller att förbättra det berörda landsbygdssamhällets miljöprestanda.
(644a) När det gäller de investeringar i infrastruktur som avses i punkt 644 b, d och e, om stödet ges i form av finansieringsinstrument, är stödet inte begränsat till småskalig infrastruktur.
(645) Investeringar enligt denna åtgärd är stödberättigande om de berörda insatserna genomförs i enlighet med planer för utveckling av kommuner och samhällen på landsbygden och deras grundläggande tjänster, och måste vara förenliga med varje relevant lokal utvecklingsstrategi. ►M2 Sådana planer krävs inte när det gäller investeringar för vilka stödet ges i form av finansieringsinstrument. ◄
(646) Stöd som avses i punkt 644 e bör beviljas för arv som formellt har erkänts som kultur- eller naturarv av en medlemsstats behöriga offentliga myndigheter.
Stödberättigande kostnader
(647) Följande kostnader är stödberättigande:
(a) Kostnaderna för utarbetande och uppdatering av utvecklings- och förvaltningsplaner för landsbygdsområden och deras grundläggande tjänster och av områden med högt naturvärde.
(b) Kostnader för investeringar i materiella och immateriella tillgångar.
(c) Kostnaderna för utarbetande av utredningar i samband med natur- och kulturarv, landsbygdslandskap och områden med högt naturvärde. Kostnader knutna till åtgärder för att öka miljömedvetenheten.
(d) Kostnaderna för anläggningsarbeten kan också vara stödberättigande enligt punkt 644 e.
Stödnivå
(648) Stödnivån för verksamheterna enligt punkt 644 a och b får inte överstiga 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(649) Stödnivån för verksamheter enligt punkt 644 c, d och e får inte överstiga 100 % av de stödberättigande kostnaderna. Nettointäkterna måste dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand eller genom en återvinningsmekanism.
(650) Stödnivån för verksamheter enligt punkt 644 f får inte överstiga följande belopp:
(a) Om flyttningen av verksamheterna eller ombyggnaden av byggnader eller andra anläggningar består av att montera ned, flytta och åter bygga upp befintliga anläggningar, 100 % av de faktiska kostnaderna för sådan verksamhet.
(b) Om flyttningen av verksamheterna eller ombyggnaden av byggnader eller andra anläggningar, utöver den nedmontering, flyttning och återuppbyggnad av befintliga anläggningar som avses i punkt 650 a, leder till en modernisering av dessa anläggningar eller till en ökning av produktionskapaciteten, bör de stödnivåer för investeringar som anges i punkt 638 gälla avseende de kostnader som rör moderniseringen av anläggningarna eller ökningen av produktionskapaciteten.
(651) Vid tillämpningen av punkt 650 b kommer ett rent ersättande av en befintlig byggnad eller anläggning med en ny, modern byggnad eller anläggning, utan att i grunden förändra produktionens karaktär eller den teknik som används inte att anses ha samband med moderniseringen.
3.3. Nyetableringsstöd för annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden
(652) Kommissionen kommer att anse nyetableringsstöd för annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(653) Stöd får beviljas till jordbrukare eller medlemmar i jordbrukshushållet för diversifiering till annan verksamhet än jordbruksverksamhet, till mikroföretag och små företag samt till fysiska personer i landsbygdsområden. Stöd för inrättandet av företagslednings-, avbytar- och rådgivningstjänster inom jordbruket, samt rådgivningstjänster inom skogsbruket, även det system för jordbruksrådgivning som avses i artiklarna 12–14 i förordning (EU) nr 1306/2013, får även beviljas medelstora och stora företag i landsbygdsområden.
(654) Stödet måste förenas med villkor om att en affärsplan lämnas in. Genomförandet av affärsplanen måste inledas inom nio månader från dagen för beslutet om beviljande av stöd. ►M2 Affärsplanen ska ha en maximal giltighetstid på fem år. ◄
(655) I affärsplanen måste åtminstone följande beskrivas:
(a) Den ursprungliga ekonomiska situationen för den som ansöker om stöd.
(b) Delmål och mål för utvecklingen av stödmottagarens nya verksamheter.
(c) Närmare uppgifter om de insatser som krävs för utvecklingen av stödmottagarens verksamheter, såsom uppgifter om investeringar, utbildning, rådgivning eller andra insatser.
(656) ►M2 Stödet ska utbetalas i form av minst två delbetalningar. ◄ Delbetalningarna får minskas gradvis. Den sista delbetalningen måste vara villkorad av att affärsplanen har genomförts korrekt.
(657) Medlemsstaterna måste när de fastställer stödbeloppet även ta hänsyn till programområdets socioekonomiska situation.
Stödbelopp
(658) Stödbeloppet måste vara begränsat till 70 000 euro per företag. Medlemsstaterna måste när de fastställer stödbeloppet också ta hänsyn till den socioekonomiska situationen i det berörda området.
3.4. Stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk till andra markförvaltare och företag i landsbygdsområden som inte är verksamma inom jordbrukssektorn
(659) Kommissionen kommer att anse stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk till andra markförvaltare och till företag i landsbygdsområden som inte är verksamma inom jordbrukssektorn förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(660) Stödet måste beviljas enligt de tillämpliga relevanta villkor som anges i del II punkt 1.1.5.1 i dessa riktlinjer, med följande ytterligare bestämmelser som rör andra markförvaltare.
(661) Stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk får beviljas grupper av företag verksamma inom jordbrukssektorn och markförvaltare som frivilligt förbinder sig att genomföra insatser som utgörs av ett eller flera åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk på jordbruksmark som ska definieras av medlemsstaterna, inbegripet men inte begränsat till jordbruksareal enligt definitionen i punkt 35.50 i dessa riktlinjer.
(662) Om det är vederbörligen motiverat för att uppnå mål på miljöområdet får stöd för åtaganden om ett miljö- och klimatvänligt jordbruk även beviljas andra markförvaltare eller grupper av andra markförvaltare.
(663) Stöd för företag i landsbygdsområden som inte är verksamma inom jordbrukssektorn får beviljas för bevarande och för hållbar användning och utveckling av genetiska resurser i jordbruket, inbegripet icke-inhemska resurser, för insatser som inte omfattas av bestämmelserna i del II avsnitt 1.1.5.1 punkterna 208–219 i dessa riktlinjer.
3.5. Stöd till andra markförvaltare för nackdelar i samband med områden inom Natura 2000
(664) Kommissionen kommer att anse stöd för nackdelar i samband med områden inom Natura 2000 till andra markförvaltare förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(665) Stöd får endast i vederbörligen motiverade fall beviljas till andra markförvaltare.
Stödberättigande kostnader
(666) Stöd får beviljas för att kompensera andra markförvaltare för merkostnader och inkomstbortfall till följd av nackdelar i det berörda området, som har samband med genomförandet av livsmiljödirektivet och fågeldirektivet.
(667) Endast åtgärder som genomförs i följande områden är stödberättigande:
(a) Jordbruksområden inom Natura 2000 som utsetts i enlighet med livsmiljödirektivet och fågeldirektivet.
(b) Övriga avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar tillämpliga på jordbruk som bidrar till genomförandet av artikel 10 i livsmiljödirektivet.
Stödbelopp
(668) Stödet måste vara begränsat till följande belopp: 500 euro per hektar och år som högst under den inledande perioden om högst fem år, och 200 euro per hektar och år som högst därefter. De högsta beloppen på 500 euro respektive 200 euro får i undantagsfall höjas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska vara motiverade.
3.6. Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder i landsbygdsområden
(669) Kommissionen kommer att anse stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder i landsbygdsområden förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på avsnitt II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(670) Stöd enligt denna åtgärd omfattar yrkesutbildning och kompetensutveckling (inklusive kurser, workshoppar och coaching), demonstrationer och informationsinsatser. Stöd får beviljas även för utbildning av rådgivare som har samband med de rådgivningstjänster som avses i del II avsnitten 1.1.10.2, 2.5 och 3.7.
(671) Stöd kan beviljas till förmån för personer som är verksamma inom livsmedelssektorn, andra markförvaltare än företag verksamma inom jordbrukssektorn och mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden. Stöd för utbildning av rådgivare får även beviljas till förmån för stora företag i landsbygdsområden.
(672) Stöd får beviljas för följande stödberättigande kostnader:
(a) Kostnaderna för att organisera och tillhandahålla kunskapsöverförings- eller informationsåtgärden.
(b) När det gäller demonstrationsprojekt får stödet även täcka relevanta investeringskostnader.
(c) Kostnader för deltagares resa, inkvartering och dagliga utgifter.
(672a) Infrastruktur som installeras för demonstration får användas efter det att denna har avslutats.
(673) Det stöd som avses i punkt 672 a och b får inte innebära direktstöd till stödmottagarna. Stödet måste betalas ut till den som tillhandahåller utbildningen eller andra kunskapsöverförings- och informationsåtgärder. ►M2 Stöd för utbildning av rådgivare får betalas ut till den förvaltande myndighet som avses i artikel 65.2 a i förordning (EU) nr 1305/2013. ◄
(674) Stödet måste vara tillgängligt för alla stödberättigade företag som är verksamma i det berörda landsbygdsområdet enligt objektivt utformade villkor.
(675) Organ som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationstjänster måste ha lämplig kapacitet i form av kvalificerad personal och regelbunden utbildning för att kunna utföra denna uppgift.
Stödnivå
(676) Stödnivån måste vara begränsad till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för stora företag, till 60 % för medelstora företag och till 70 % för mikroföretag och små företag. Stöd för utbildning av rådgivare måste vara begränsat till 200 000 euro per treårsperiod.
3.7. Stöd för rådgivningstjänster i landsbygdsområden
(677) Kommissionen kommer att anse stöd för rådgivningstjänster i landsbygdsområden förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor är uppfyllda.
(678) Stöd bör beviljas för att hjälpa andra markförvaltare och mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden att dra nytta av rådgivningstjänster för att förbättra deras företags och/eller investerings ekonomiska resultat, miljöprestanda, klimatvänlighet och klimattålighet.
(679) Rådgivning till mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden får omfatta frågor som har anknytning till stödmottagarens ekonomiska resultat och miljöprestanda.
(680) Rådgivning till andra markförvaltare i landsbygdsområden bör minst täcka ett av de inslag som anges i del II avsnitt 1.1.10.2 punkt 301 i dessa riktlinjer. Den får också omfatta andra frågor, enligt vad som anges i punkt 302.
(681) Stödet får inte innebära direktstöd till stödmottagarna. ►M2 Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller rådgivningstjänster eller den förvaltande myndighet som avses i artikel 65.2 a i förordning (EU) nr 1305/2013. ◄
(682) Under rådgivningen måste de som tillhandahåller rådgivningstjänster respektera den skyldighet att inte röja uppgifter som avses i artikel 13.2 i förordning (EU) nr 1306/2013.
(683) Om det är motiverat och lämpligt får rådgivningen delvis ges i grupp, samtidigt som man tar hänsyn till situationen för den enskilde användaren av rådgivningstjänster.
Stödnivå
(684) Stödet måste vara begränsat till 1 500 euro per rådgivningstillfälle.
3.8. ►M2 Stöd för aktiva jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för bomullsprodukter eller livsmedelsprodukter ◄
(685) Kommissionen kommer att anse stöd för aktiva jordbrukares första deltagande, eller deltagande under de fem föregående åren, i kvalitetssystem för bomullsprodukter eller livsmedelsprodukter förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
(686) Stödet avser aktiva jordbrukares första deltagande i någon av följande kategorier av kvalitetssystem:
(a) Kvalitetssystem för bomullsprodukter eller livsmedelsprodukter som fastställts genom unionslagstiftning.
(b) Kvalitetssystem för bomullsprodukter eller livsmedelsprodukter som enligt erkännande från medlemsstaterna är förenliga med följande kriterier:
(i) Särdragen hos den slutprodukt som producerats inom sådana system måste härröra från otvetydiga skyldigheter att garantera
— särskilda produktegenskaper, eller
— särskilda jordbruks- eller tillverkningsmetoder, eller
— en kvalitet på slutprodukten som är väsentligt högre än vad som krävs enligt handelsnormerna när det gäller folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd, djurens välbefinnande eller miljöskydd.
(ii) Systemet måste vara öppet för alla producenter.
(iii) Systemet måste inbegripa bindande produktspecifikationer och överensstämmelsen med specifikationerna måste kontrolleras av offentliga myndigheter eller ett oberoende inspektionsorgan.
(iv) Systemet måste vara öppet och säkerställa att produkterna kan spåras.
(c) Frivilliga certifieringssystem för jordbruksprodukter som enligt erkännande från medlemsstaterna uppfyller unionens riktlinjer för bästa metoder för hantering av frivilliga certifieringssystem för jordbruksprodukter.
Stödberättigande kostnader
(687) Stödet måste beviljas i form av ett årligt stimulansbidrag som ska fastställas med hänsyn till de fasta kostnader som uppstår till följd av deltagande i kvalitetssystem.
(688) Stödet får beviljas för en period av högst fem år. ►M2 Om det första deltagandet i kvalitetssystem påbörjats före ansökan om stöd, ska perioden på högst fem år minskas med det antal år som har gått mellan det första deltagandet och tidpunkten för ansökan om stödet. ◄
Stödbelopp
(689) Stödet måste vara begränsat till 3 000 euro per stödmottagare och år.
3.9. Stöd för informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet avseende bomull och livsmedel som omfattas av ett kvalitetssystem
(690) Kommissionen kommer att anse stöd för informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet avseende bomull och livsmedel som omfattas av ett kvalitetssystem förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om det uppfyller de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor.
Stödberättigande kostnader
(691) Stöd får beviljas för informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet avseende bomull och livsmedel som omfattas av ett kvalitetssystem för vilket stöd beviljas enligt del II avsnitt 3.8 i dessa riktlinjer.
(692) Stödet får beviljas grupper av producenter som genomför informationsverksamheten och den säljfrämjande verksamheten.
(693) Stödet kan täcka kostnaderna för insatser som har följande kännetecken:
(a) De är avsedda att få konsumenterna att köpa de livsmedel eller bomullsprodukter som omfattas av ett kvalitetssystem.
(b) De betonar särdragen hos eller fördelarna med livsmedlet eller bomullsprodukten, särskilt vad gäller kvalitet, särskild produktionsmetod, stränga normer för djurens välbefinnande och miljöhänsyn, med anknytning till det berörda kvalitetssystemet.
(694) De verksamheter som avses i punkt 693 får inte stimulera konsumenter att köpa ett livsmedel eller en bomullsprodukt på grund av dess särskilda ursprung, utom när det gäller produkter som omfattas av de kvalitetssystem som införts genom avdelning II i förordning (EU) nr 1151/2012.
(695) Livmedels- eller bomullsproduktens ursprung får dock anges, förutsatt att angivelsen av ursprunget är sekundär i förhållande till det centrala budskapet.
(696) Informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet med anknytning till vissa företag eller kommersiella varumärken är inte stödberättigande.
(697) Endast informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet som genomförs på den inre marknaden är stödberättigande.
Stödnivå
(698) Stödnivån får uppgå till 70 % av de stödberättigande kostnaderna.
3.10. Stöd för samarbete i landsbygdsområden
(699) Kommissionen kommer att anse stöd för samarbete i landsbygdsområden förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor är uppfyllda.
(700) Stödet bör beviljas för att främja samarbetsformer mellan företag verksamma inom jordbrukssektorn, företag verksamma i livsmedelskedjan och andra aktörer som bidrar till att landsbygdsutvecklingspolitikens mål och prioriteringar uppnås, inbegripet producentgrupper, kooperativ och branschorganisationer, om samarbetet gynnar landsbygdsområden.
(701) Samarbetet måste inbegripa minst två enheter, och får särskilt avse följande:
(a) Samarbetsstrategier.
(b) Skapandet av kluster och nätverk.
(c) Inrättande och drift av de operativa grupper inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 56 i förordning (EU) nr 1305/2013.
(702) Stödet får beviljas för samarbete som avser följande verksamheter:
(a) Pilotprojekt.
(b) Utveckling av nya produkter, metoder, processer och tekniker inom livsmedelssektorn.
(c) Samarbete som bedrivs mellan små aktörer för att utveckla gemensamma arbetsprocesser och dela anläggningar och resurser samt för utveckling och/eller marknadsföring av turismtjänster med anknytning till landsbygdsturism.
(d) Horisontellt och vertikalt samarbete mellan aktörer i försörjningskedjan för att inrätta och utveckla korta leveranskedjor och lokala marknader.
(e) Säljfrämjande verksamheter i ett lokalt sammanhang som främjar utvecklingen av korta leveranskedjor och lokala marknader.
(f) Gemensamma åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar.
(g) Gemensamma angreppssätt när det gäller miljöprojekt och pågående miljöarbete, inbegripet effektiv vattenförvaltning, användning av förnybar energi och bevarande av odlingslandskap.
(h) Horisontellt och vertikalt samarbete mellan aktörer i försörjningskedjan inom hållbart tillhandahållande av biomassa för användning i livsmedel och energiproduktion och industriprocesser.
(i) Genomförande, särskilt av andra grupper av offentliga och privata partner än de som definieras i artikel 32.2 b i förordning (EU) nr 1303/2013, av andra lokala utvecklingsstrategier än de som avses i artikel 2.19 i förordning (EU) nr 1303/2013 som avser en eller flera av unionens prioriteringar för landsbygdsutveckling.
(j) Diversifiering av verksamheter inom jordbruket till verksamhet med anknytning till hälso- och sjukvård, social integration, jordbruk med stöd från lokalsamhället samt utbildning i fråga om miljö och livsmedel.
(703) Stöd för att bilda kluster och nätverk kan endast beviljas nybildade kluster och nätverk och dem som påbörjar en verksamhet som är ny för dem.
(704) Stöd för pilotprojekt som avses i punkt 702 a och för utveckling av nya produkter, metoder, processer och tekniker inom livsmedelssektorn som avses i punkt 702 b får också beviljas enskilda aktörer i de fall denna möjlighet ges inom landsbygdsprogrammet. Resultaten från pilotprojekt enligt punkt 702 a och verksamheter enligt punkt 702 b som genomförs av enskilda aktörer måste spridas.
(705) Stöd för att inrätta och utveckla korta leveranskedjor som avses i punkt 702 d och e får endast omfatta leveranskedjor som inbegriper högst en mellanhand mellan jordbrukare och konsument.
(706) Stöd enligt detta avsnitt måste iaktta de relevanta bestämmelserna i konkurrenslagstiftningen, särskilt artiklarna 101 och 102 i fördraget.
(707) Stöden måste vara begränsade till en period om högst sju år, med undantag för kollektiva miljöåtgärder i vederbörligen motiverade fall.
Stödberättigande kostnader
(708) Stöd får beviljas för att täcka följande stödberättigande kostnader:
(a) Kostnader för studier av det berörda området och genomförbarhetsstudier och för upprättande av en affärsplan eller annan lokal utvecklingsstrategi än den som avses i artikel 33 i förordning (EU) nr 1303/2013.
(b) Kostnader för ledningsfunktioner i det berörda området för att göra det möjligt att genomföra ett gemensamt territoriellt projekt eller ett projekt som ska genomföras av en operativ grupp inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket i enlighet med artikel 56 i förordning (EU) nr 1305/2013. För kluster kan ledningsfunktioner också omfatta att skapa nätverk mellan medlemmarna och rekrytera nya medlemmar.
(c) Löpande kostnader för samarbete, såsom lönen till en ”samordnare”.
(d) Direkta kostnader för specifika projekt som är kopplade till genomförandet av en affärsplan, en miljöplan, en annan lokal utvecklingsstrategi än den som avses i artikel 29 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller andra åtgärder som är inriktade på innovation, inbegripet tester.
(e) Kostnader för säljfrämjande verksamhet.
(709) Förutom om stödet ges i form av finansieringsinstrument, ska direkta kostnader enligt punkt 708 d vara begränsade till de stödberättigande kostnaderna för investeringsstöd, enligt vad som anges i punkterna 635 och 636.
Stödnivå
(710) Stödnivån för stödberättigande kostnader enligt punkt 708 a, b, c och e får inte överstiga 50 %.
(711) Stödnivån för direkta kostnader enligt punkt 708 d får inte överstiga de stödnivåer som anges i punkt 638 i dessa riktlinjer, inbegripet minskningsmekanismen för stora investeringsprojekt. Den stödnivå som gäller för det område där investeringen är belägen kommer att gälla för alla stödmottagare som deltar i samarbetsprojektet. Om investeringen är belägen i två eller flera områden kommer den högsta stödnivån för investeringen att vara den som är tillämplig i det område där den största delen av de stödberättigande kostnaderna har uppstått.
(712) Det tröskelvärde för anmälan som avses i punkt 639 gäller för stöd för direkta kostnader som har samband med investeringar enligt punkt 708 d.
3.11. Stöd för att inrätta gemensamma fonder
(713) Kommissionen kommer att anse stöd för att inrätta gemensamma fonder förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om de gemensamma bedömningsprinciperna i dessa riktlinjer, de gemensamma bestämmelser som är tillämpliga på del II kapitel 3 i dessa riktlinjer samt följande villkor är uppfyllda.
(714) Den berörda gemensamma fonden måste
(a) vara godkänd av den behöriga myndigheten i enlighet med nationell lagstiftning,
(b) ha en klar och tydlig policy i fråga om inbetalningar till och uttag från fonden,
(c) ha tydliga regler om fördelning av ansvar för eventuella skulder,
(d) betala ekonomiska bidrag till företag verksamma inom jordbrukssektorn för förluster som orsakats av allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof samt djursjukdomar och skadegörare på växter enligt vad som anges i del II avsnitten 1.2.1.2 och 1.2.1.3 i dessa riktlinjer och/eller förluster som orsakats av miljöolyckor.
(715) Medlemsstaterna måste fastställa regler för inrättande och förvaltning av de gemensamma fonderna, särskilt regler för beviljande av ersättning och för förvaltning och övervakning av efterlevnaden av dessa regler. Medlemsstaterna måste se till att det i fondarrangemangen föreskrivs sanktioner vid försummelse från företagets sida.
Stödberättigande kostnader
(716) Stöd får endast beviljas för att täcka följande kostnader:
(a) De administrativa kostnaderna för att inrätta den gemensamma fonden, fördelade över högst en treårsperiod med en gradvis minskning.
(b) Den gemensamma fondens grundläggande kapital.
(717) Medlemsstaterna får begränsa de stödberättigande kostnaderna genom att tillämpa tak per fond.
Stödnivå
(718) Stödet måste vara begränsat till 70 % av de stödberättigande kostnaderna.
DEL III. FÖRFARANDEFRÅGOR
1. Stödordningars varaktighet och utvärdering
(719) I enlighet med vedertagen praxis i kommissionens tidigare riktlinjer och för att bidra till insyn och regelbunden översyn av alla befintliga stödordningar kommer kommissionen endast att godkänna stödordningar med begränsad varaktighet. Stödordningar som omfattar statligt stöd för åtgärder som också kan vara föremål för medfinansiering från Ejflu enligt förordning (EU) nr 1305/2013 bör begränsas till programperioden 2014–2020. Om unionslagstiftningen tillåter det, och i enlighet med de villkor som anges i denna, får medlemsstaterna fortsätta att göra åtaganden för landsbygdsutveckling på grundval av förordning (EU) nr 1305/2013 och dess genomförandeförordning. Kommissionen kommer därför att tillämpa dessa riktlinjer även på sådana nya åtaganden. Andra stödordningar bör inte ha en giltighetstid på längre än sju år.
(720) För att ytterligare säkerställa att snedvridningar av konkurrens och handel begränsas får kommissionen kräva att vissa ordningar omfattas av en tidsgräns (normalt på fyra år eller mindre) och av den utvärdering som avses i punkt 40. Utvärderingar kommer att genomföras för ordningar där den potentiella snedvridningen av konkurrensen är särskilt stor, dvs. som kan riskera att begränsa konkurrensen märkbart, om genomförandet av dessa ordningar inte granskas i god tid.
(721) Med beaktande av syftet med utvärderingen och för att inte lägga en oproportionerligt stor börda på medlemsstaterna när det gäller mindre stödbelopp, gäller detta endast för stödordningar som har en stor stödbudget, innehåller nydanande egenskaper eller förutser betydande förändringar när det gäller marknader, teknik och lagstiftning. Utvärderingen måste utföras av en expert som är oberoende i förhållande till den myndighet som beviljar stöd på grundval av en gemensam metod och måste offentliggöras. Medlemsstaten måste tillsammans med den relevanta stödordningen anmäla ett förslag till utvärderingsplan, som kommer att ingå i kommissionens bedömning av stödordningen.
▼M1 —————
(723) Utvärderingen måste lämnas till kommissionen i god tid så att det kan bedömas om stödordningen kan förlängas och under alla omständigheter då stödordningen löper ut. Resultaten av utvärderingen måste beaktas i varje senare stödåtgärd med liknande syfte.
2. Översynsklausul
(724) En översynsklausul bör införas för de insatser som görs i enlighet med del II avsnitten 1.1.5.1, 1.1.5.2., 1.1.8, 2.3. och 3.4. för att säkerställa att de anpassas vid ändringar av de tillämpliga bindande normer, krav eller skyldigheter som avses i de avsnitten och som de åtaganden som avses i de avsnitten måste gå utöver.
(725) Insatser som görs i enlighet med del II avsnitten 1.1.5.1, 1.1.5.2, 1.1.8, 2.3 och 3.4 och som sträcker sig längre än programperioden för landsbygdsutveckling för 2014–2020 bör innehålla en översynsklausul för att de ska kunna anpassas till den efterföljande programperiodens rättsliga ram.
(726) Om de anpassningar som avses i punkterna 724 och 725 inte godtas eller inte genomförs av stödmottagaren, kommer åtagandet att löpa ut och stödbeloppet bör minskas till motsvarande stödbelopp, för perioden till dess att åtagandet har löpt ut.
3. Rapportering och övervakning
(727) Medlemsstaterna måste i enlighet med rådets förordning (EG) nr 659/1999 ( 92 ) och kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 ( 93 ), och senare ändringar av dessa, översända årliga rapporter till kommissionen.
(728) Den årliga rapporten måste även innehålla information om följande:
(a) Berörda djursjukdomar eller skadegörare på växter enligt avsnitt 1.2.1.3.
(b) Meteorologisk information om typ, tidpunkt, relativ magnitud och plats för klimathändelsen som kan likställas med en naturkatastrof eller naturkatastrofer enligt avsnitt 1.2.1.1 respektive 1.2.1.2.
(729) Kommissionen förbehåller sig rätten att i enskilda fall begära ytterligare information om befintliga stödordningar, om detta är nödvändigt för att den ska kunna uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 108.1 i fördraget.
(730) Medlemsstaterna måste säkerställa att detaljerade register förs över alla åtgärder som innefattar beviljande av stöd. Sådana register måste innehålla all den information som krävs för att fastställa att samtliga villkor i dessa riktlinjer rörande stödberättigande kostnader och högsta tillåtna stödnivåer har uppfyllts. Dessa register måste bevaras i tio år från den dag då stödet beviljades och tillhandahållas kommissionen på begäran.
4. Tillämpning av dessa riktlinjer
(731) Kommissionen kommer att tillämpa dessa riktlinjer från och med den 1 juli 2014.
(732) Kommissionen kommer att tillämpa dessa riktlinjer på alla stödåtgärder den har att fatta beslut om efter den 1 juli 2014, även om stödet anmälts före det datumet. Individuella stöd som beviljats enligt godkända stödordningar och anmälts till kommissionen i enlighet med ett krav på individuell anmälan av sådant stöd kommer emellertid att bedömas enligt de riktlinjer som gäller för den godkända stödordning som det individuella stödet grundar sig på.
(733) Olagligt statligt stöd kommer att bedömas i enlighet med de regler som var i kraft den dag då stödet beviljades. Individuellt stöd som beviljas enligt en olaglig stödordning kommer att bedömas enligt de riktlinjer som gällde för den olagliga stödordningen vid den tidpunkt då det individuella stödet beviljades.
(734) De tidigare riktlinjerna för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 upphävs med verkan från den dag då dessa riktlinjer blir tillämpliga. För landsbygdsutvecklingsåtgärder som medfinansieras av Ejflu får medlemsstaterna, om unionslagstiftningen tillåter det och i enlighet med villkoren i reglerna om landsbygdsutveckling, fortsätta att göra nya åtaganden enligt de tidigare riktlinjerna för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013, i enlighet med punkt 189 i dessa ( 94 ).
5. Förslag till lämpliga åtgärder
(735) I enlighet med artikel 108.1 i fördraget föreslår kommissionen att medlemsstaterna ska ändra sina befintliga stödordningar för att följa dessa riktlinjer senast den 30 juni 2015. Vad gäller denna tidsperiod gäller följande undantag:
(a) Befintliga stödordningar, för vilka kommissionen hade utfört bedömningen av förenlighet enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 i överensstämmelse med förordning (EG) nr 1857/2006, måste iaktta dessa riktlinjer senast den 1 januari 2015.
(b) Befintliga stödordningar för att följa unionsnormer enligt kapitel IV.E. i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 och stöd för inköp av skogsmark som används som naturskyddsområden måste upphöra senast den 30 juni 2016.
(c) Befintliga stödordningar för skattebefrielse eller skattenedsättning enligt direktiv 2003/96/EG som avses i avsnitt VI.F i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 måste iaktta de tillämpliga sektorsövergripande reglerna riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 senast den 30 juni 2016, om inte sådant stöd är undantaget från anmälningsskyldigheten.
(d) Befintliga stödordningar för förtidspensionering bör fasas ut och bör ha upphört senast den 31 december 2018.
(736) Medlemsstaterna uppmanas ge sitt uttryckliga och ovillkorliga samtycke till de föreslagna åtgärderna inom två månader från offentliggörandet av dessa riktlinjer i Europeiska unionens officiella tidning. Om svar uteblir, kommer kommissionen att anta att medlemsstaten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna.
6. Giltighetstidens upphörande
(737) Dessa riktlinjer kommer att tillämpas till och med den 31 december 2020. Kommissionen får när som helst besluta att se över eller ändra dessa riktlinjer om det skulle vara nödvändigt av konkurrenspolitiska skäl eller för att ta hänsyn till annan unionspolitik, såsom jordbruks- och landsbygdsutveckling eller politiska överväganden som rör djur- och folkhälsa, växtskydd och miljö, på grund av internationella åtaganden eller av något annat motiverat skäl.
( 1 ) Mer information om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken finns på http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/index_en.htm
( 2 ) EUT L 317, 4.11.2014, s. 56.
( 3 ) EUT L 78, 20.3.2013, s. 23.
( 4 ) EUT L 78, 20.3.2013, s. 41.
( 5 ) EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.
( 6 ) EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.
( 7 ) EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.
( 8 ) EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.
( 9 ) EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.
( 10 ) Meddelande av den 18 november 2010 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans (KOM(2010) 672 slutlig).
( 11 ) Enligt definitionen i artiklarna 4 och 5 i förordning (EU) nr 1305/2013.
( 12 ) KOM(2010) 2020 slutlig.
( 13 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén (KOM(2011) 21 slutlig).
( 14 ) COM(2012) 209, 8.5.2012.
( 15 ) Se definitionen av företag i svårigheter i punkt 35.15.
( 16 ) EUT C 244, 1.10.2004, s. 2, förlängda genom EUT C 156, 9.7.2009, s. 3, och EUT C 296, 2.10.2012, s. 3.
( 17 ) Se i detta hänseende förstainstansrättens dom av den 13 september 1995 i de förenade målen T-244/93 och T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH mot kommissionen, REG 1995 s. II-2265.
( 18 ) Tribunalens dom av den 16 oktober 2013 i mål T-275/11, Télévision française 1 (TF1) mot kommissionen, REG 2013; se bland annat domstolens dom av den 13 januari 2005 i mål C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant mot Staatssecretaris van Financiën, REG 2005, s. I-85, av den 7 september 2006 i mål C-526/04, Laboratoires Boiron SA mot Union de recouvrement des cotisations de sécurité sociale et d'allocations familiales (Urssaf) de Lyon, REG 2006, s. I-7529, av den 11 mars 1992 i de förenade målen C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 och C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest m.fl. mot Receveur principal des douanes i La Pallice Port, REG 1992, s. I-1847, och av den 23 april 2002 i mål C-234/99, Niels Nygård mot Svineafgiftsfonden, REG 2002, s. I-3657.
( 19 ) EUT C 198, 27.6.2014, s. 1.
( 20 ) Texten antogs den 9 april 2014 och finns på: http://ec.europa.eu/competition/sectors/energy/legislation_en.html
( 21 ) EUT C 25, 26.1.2013, s. 1.
( 22 ) EUT C 19, 22.1.2014, s. 4.
( 23 ) EUT C 188, 11.8.2009, s. 1.
( 24 ) EUT C 188, 11.8.2009, s. 6.
( 25 ) Se kommissionens beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1.2012, s. 3) och Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 8, 11.1.2012, s. 15).
( 26 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1) (nedan kallat ramdirektivet för vatten).
( 27 ) EUT C 209, 23.7.2013, s. 1.
( 28 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 1184/2006, (EEG) nr 1224/2009, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).
( 29 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).
( 30 ) Kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av den 25 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 (EUT L 193, 1.7.2014, s. 1).
( 31 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).
( 32 ) Rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1).
( 33 ) COM(2012) 595, 17.10.2012.
( 34 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).
( 35 ) Kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).
( 36 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EGT L 147, 31.5.2001, s. 1)
( 37 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).
( 38 ) Se t.ex. domstolens domar av den 19 september 2000 i mål C-156/98, Förbundsrepubliken Tyskland mot Europeiska kommissionen, REG 2000 s. I-6857, punkt 78 och av den 22 december 2008 i mål C-333/07, Société Régie Networks mot Direction de contrôle fiscal Rhône-Alpes Bourgogne, REG 2008, s. I-10807, punkterna 94–116.
( 39 ) Se punkterna 13 och 14 i dessa riktlinjer.
( 40 ) Domstolens dom av den 26 juni 1979 i mål 177/78, Pigs and Bacon Commission mot McCarren and Company Limited, REG 1979, s. 2161, punkt 11.
( 41 ) Skäl 5 i förordning (EU) nr 1305/2013.
( 42 ) Vad gäller unionens miljölagstiftning: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7) (fågeldirektivet). Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7) (livsmiljödirektivet). Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1) (nitratdirektivet). Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1) (ramdirektivet för vatten). Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (EUT L 372, 27.12.2006, s. 19) (grundvattendirektivet). Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71) (direktivet om en hållbar användning av bekämpningsmedel). Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1). Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1) (direktivet om miljökonsekvensbedömning), och i förekommande fall Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30) (direktivet om strategisk miljöbedömning).
( 43 ) Nettonuvärdet av ett projekt är skillnaden mellan de positiva och negativa kassaflödena under investeringens livstid diskonterade till deras nuvärde (vanligtvis med hjälp av kapitalkostnaden).
( 44 ) Internräntan baseras inte på bokföringsintäkter under ett givet år, utan bygger på de framtida kassaflöden som investeraren förväntar sig att få in under investeringens livstid. Den definieras som den diskonteringsränta för vilken nettonuvärdet av en ström av kassaflöden är lika med noll.
( 45 ) Vissa marknader kan påverkas av stödet därför att effekten av stödet kanske inte begränsas till marknaden för den verksamhet som får stöd, utan kan sprida sig till andra marknader som är sammanlänkade med denna marknad, antingen för att de utgör ett tidigare eller senare marknadsled eller en kompletterande marknad, eller för att stödmottagaren redan är närvarande på dessa marknader eller kanske kommer att vara det inom en snar framtid.
( 46 ) I gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (EUT C 319, 27.12.2006, s. 1) har reglerna för statligt stöd till företag som bearbetar och marknadsför jordbruksprodukter redan harmoniserats med reglerna för företag som inte är jordbruksföretag (punkt 17 i de riktlinjerna).
( 47 ) Dessa inträdeshinder inkluderar rättsliga hinder (särskilt immateriell äganderätt), stordriftsfördelar, hinder för tillgång till nätverk och infrastruktur. När stödet ges på en marknad där stödmottagaren har en dominerande ställning kan eventuella hinder för marknadsinträde förvärra stödmottagarens potentiellt betydande marknadsmakt och därmed också de eventuella negativa effekterna av denna marknadsmakt.
( 48 ) Om det finns starka köpare på marknaden är det mindre sannolikt att en stödmottagare kan höja priserna gentemot de starka köparna.
( 49 ) Denna information måste offentliggöras inom sex månader från den dag då stödet beviljades (eller, beträffande stöd i form av en skatteförmån, inom ett år från skattedeklarationsdatumet). Vad gäller olagligt stöd kommer medlemsstaterna att vara skyldiga att se till att denna information offentliggörs i efterhand, åtminstone inom en period av sex månader från dagen för kommissionens beslut. Informationen måste vara tillgänglig i ett format som möjliggör sökning och utdrag av uppgifter och som är lätt att publicera på internet, till exempel i CSV- eller XML-format.
( 50 ) Offentliggörande av information om stöd som beviljats före den 1 juli 2016 och, för skattestöd, offentliggörande av stöd som begärts eller beviljats före den 1 juli 2016, kommer inte att krävas.
( 51 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).
( 52 ) Se fotnot 64 i dessa riktlinjer.
( 53 ) EUT L 187, 26.6.2014, s. 1.
( 54 ) Rådets förordning (EG) nr 1217/2009 av den 30 november 2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (EUT L 328, 15.12.2009, s. 27).
( 55 ) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 av den 3 februari 2015 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (EUT L 46, 19.2.2015, s. 1).
( 56 ) Se definitionen av jordbrukssektorn i punkt 35.2 i dessa riktlinjer.
( 57 ) Se definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag i punkt 35.13 i dessa riktlinjer.
( 58 ) Se definitionen av stora företag i punkt 35.14 i dessa riktlinjer.
( 59 ) Om det till exempel är fråga om delåtgärder som syftar till att återställa eller bevara våtmarker skulle stöd kunna beviljas för en längre period än sju år med hänsyn till hur komplicerat det är att uppfylla dessa mål.
( 60 ) Se punkt 52 och fotnot 42 i dessa riktlinjer.
( 61 ) Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).
( 62 ) Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).
( 63 ) Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).
( 64 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (EUT L 39, 13.2.2008, s. 16).
( 65 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/14 (EUT L 84, 20.3.2014, s. 14).
( 66 ) EUT C 341, 16.12.2010, s. 5.
( 67 ) Se fotnot 64 i dessa riktlinjer.
( 68 ) Se fotnot 64 i dessa riktlinjer.
( 69 ) Se definitionen av jordbrukssektorn i punkt 35.2 i dessa riktlinjer.
( 70 ) Detta gäller för samarbete avseende produktion av energi från förnybara källor eller produktion av biobränsle på jordbruksföretag, förutsatt att villkoren i del II avsnitt 1.1.1.1 i dessa riktlinjer iakttas.
( 71 ) Se definitionen av jordbrukssektorn i punkt 35.2 i dessa riktlinjer.
( 72 ) Domstolens dom av den 11 november 2004 i mål C-73/03, Spanien mot kommissionen, ej offentliggjord i rättsfallssamlingen, punkt 37, samt domstolens dom av den 23 februari 2006 i de förenade målen C-346/03 och C-529/03, Giuseppe Atzeni m.fl. mot Regione autonoma della Sardegna, REG 2006, s. I-3733, punkt 79.
( 73 ) Kommissionen har inte godtagit att en brand på en enskild bearbetningsanläggning som täcks av en normal företagsförsäkring kan betraktas som en exceptionell händelse. Generellt sett godtar kommissionen inte att utbrott av en djursjukdom eller ett skadedjursangrepp kan betraktas som naturkatastrofer eller exceptionella händelser. I ett fall har kommissionen emellertid erkänt ett mycket omfattande utbrott av en helt ny djursjukdom som en exceptionell händelse.
( 74 ) Kommissionens beslut i stödärendena N 274b/2010, N 274a/2010, SA.33605, SA.33628 och SA.36787.
( 75 ) Rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1).
( 76 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av den 15 maj 2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv 98/56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, förordningarna (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, direktiv 2009/128/EG samt förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG (EUT L 189, 27.6.2014, s. 1).
( 77 ) Se definitionen av jordbrukssektorn i punkt 35.2 i dessa riktlinjer.
( 78 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).
( 79 ) Se definitionen av jordbrukssektorn i punkt 35.2 i dessa riktlinjer.
( 80 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).
( 81 ) Mål T-139/09, Frankrike mot kommissionen, ECLI:EU:T:2012:496.
( 82 ) Se definitionen av jordbrukssektorn i punkt 35.2 i dessa riktlinjer.
( 83 ) EUT C 249, 31.7.2014, s. 1.
( 84 ) Se definitionen av jordbrukssektorn i punkt 35.2 i dessa riktlinjer.
( 85 ) EUT C 198, 27.6.2014, s. 1.
( 86 ) Se Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020, KOM(2011) 244 slutlig.
( 87 ) Andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa, 16–17 juni 1993, Helsingfors, Finland Resolution H1 – General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe.
( 88 ) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7) (nedan kallat livsmiljödirektivet).
( 89 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7) (nedan kallat fågeldirektivet).
( 90 ) Detta tillvägagångssätt krävs enligt principerna för integrerat växtskydd i direktiv 2009/128/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel.
( 91 ) Artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget är tillämpliga på stöd för grundläggande tjänster i landsbygdsområden i den mån det utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, varvid hänsyn ska tas till den tolkning av statligt stöd som ges i kommissionens kommande tillkännagivande om begreppet stöd.
( 92 ) Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 3).
( 93 ) Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).
( 94 ) Ändrade den 19 november 2013, EUT C 339, 20.11.2013, s. 1.