EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 31999A0217(02)
COUNCIL OPINION of 18 January 1999 on the stability programme of Austria, 1998-2002
RÅDETS YTTRANDE av den 18 januari 1999 om Österrikes stabilitetsprogram, 1998-2002
RÅDETS YTTRANDE av den 18 januari 1999 om Österrikes stabilitetsprogram, 1998-2002
EGT C 42, 17.2.1999, p. 5–6
(ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV)
In force
RÅDETS YTTRANDE av den 18 januari 1999 om Österrikes stabilitetsprogram, 1998-2002
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 042 , 17/02/1999 s. 0005 - 0006
RÅDETS YTTRANDE av den 18 januari 1999 om Österrikes stabilitetsprogram, 1998-2002 (1999/C 42/04) EUROPEISKA UNIONENS RÅD AVGER FÖLJANDE YTTRANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt av övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.1 och 5.2 i denna, med beaktande av kommissionens rekommendation, och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. Den 18 januari behandlade rådet Österrikes stabilitetsprogram som omfattar perioden 1998-2002. Rådet noterar med tillfredsställelse att programmet ger detaljerad information om hur man väntar sig att makroekonomin och budgeten sammantaget kommer att utvecklas under hela programmet. Budgetmålen för 1998 och 1999 grundar sig på budgetplanerna för dessa år. För åren efter 1999 ger dock programmet i allmänhet inte någon information om budgetåtgärder på kvantitativa grunder. Programmet emotser en sänkning av statens budgetunderskott till 1,4 % av BNP år 2002, medan bruttoskuldkvoten förväntas minska till 60 % av BNP. Rådet noterar att programmet bygger på den betydande budgetkonsolideringen under åren 1995-1997. Rådet berömmer att ett betydligt bättre budgetutfall än förutsett uppnåtts. Rådet beklagar dock att trots gynnsamma tillväxtmöjligheter en större sänkning av statsskulden under 1998 inte kom till stånd. Programmet grundar sig på en makroekonomisk prognos som visar en avmattning i produktionstillväxten från den nuvarande ganska höga tillväxttakten till något under trenden mot slutet av planeringsperioden. Rådet anser att detta scenario verkar realistiskt men noterar att det föreligger en risk för en nedåtgående trend om den nuvarande internationella finansiella och ekonomiska krisen skulle dra ut på tiden. I programmet förutsätts att inflationstrycket tack vare forsatta måttliga löneökningar och fallande importpriser kommer att förbli lågt. Rådet noterar att det krävs ytterligare strukturförbättringar på produkt- och arbetsmarknaderna för att den förväntade kombinationen av ökad sysselsättning, lägre arbetslöshet och fortsatt låg inflation skall förverkligas. Dessutom måste utvecklingen av konkurrensindikatorer noga övervakas och strukturreformerna för att främja Österrikes konkurrensläge bör fortsätta. Rådet anser det lämpligt att den budgetkonsolidering som förutses i programmet uppnås genom en sänkning av intäktskvoten uppvägt genom en reducering av utgiftskvoten. Rådet noterar emellertid att det övergripande målet att sänka underskottet i statsbudgeten med 0,8 % av BNP och bruttoskuldkvoten med 4,4 % av BNP mellan 1998 och 2002 är mycket måttligt. Rådet erkänner att på grund av små variationer i produktionstillväxten i Österrike är det fastställda målet på medellång sikt, dvs. ett underskott 1,4 % av BNP, tillräckligt för att den automatiska stabilisatorn skall fungera i en normal konjunkturnedgång utan risk för att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids. Rådet drar slutsatsen att programmet i detta avseende ligger helt i linje med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. Rådet noterar emellertid att den budgetstrategi som den österrikiska regeringen antagit verkar vara riskabel eftersom den inte ger någon extra säkerhetsmarginal. Ett ambitiösare mål för underskottet skulle ha varit lämpligt för att försäkra sig mot en oförutsedd utveckling av den ekonomiska verksamheten och de offentliga finanserna, ge manöverutrymme för att eventuellt utnyttja en godtycklig konjunktionsutjämnande budgetpolitik och genomföra aktiva politiska åtgärder för att skapa sysselsättning och vidta andra strukturpolitiska åtgärder i linje med Riktlinjer för sysselsättningen samt att säkerställa en snabbare sänkning av skuldkvoten för att motväga den långsiktiga ekonomiska börda som en åldrande befolkning innebär. Därför uppmuntrar rådet den österrikiska regeringen att verkställa 1999 års budgetplan så rigoröst som möjligt och se till att skuldkvoten hålls kvar i en nedåtriktad trend. För åren efter 1999 uppmanar rådet den österrikiska regeringen att göra sitt yttersta för att liksom tidigare överträffa de budgetmål som fastställs i stabilitetsprogrammet och därigenom vidga säkerhetsmarginalen och minska risken för att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids. Rådet välkomnar åtgärderna för den planerade strukturreform som beskrivs i programmet. Det allmänna syftet med reformåtgärderna verkar vara lämpligt och överenstämmer med rådets rekommendation av den 6 juli 1998 rörande allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (2). Rådet anmodar den österrikiska regeringen att finansiera de reformåtgärder som innebär ytterligare offentliga utgifter med besparingar på andra områden. Rådet uppmuntrar Österrikes regering till att genomföra reformerna snabbt och beslutsamt eftersom detta kommer att vara en nyckelfaktor för att kunna uppnå målen i stabilitetsprogrammet. (1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. (2) EGT L 200, 16.7.1998, s. 34.