This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0381
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL concerning short-term statistics as required by Council Regulation (EC) No 1165/98 of 19 May 1998
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om konjunkturstatistik i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om konjunkturstatistik i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998
/* COM/2014/0381 final */
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om konjunkturstatistik i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998 /* COM/2014/0381 final */
1.
Inledning Den europeiska
konjunkturstatistiken beskriver den senaste utvecklingen i de europeiska
ekonomierna på fyra områden: industri, byggnadsverksamhet, detaljhandel och
vissa tjänstenäringar (men inte finansiella tjänster).
För varje område ges en rad indikatorer, för bl.a. produktion, omsättning,
producentpriser, antal sysselsatta, antal utförda arbetstimmar och bruttolöner.
Den rättsliga grunden för konjunkturstatistiken är rådets förordning (EG)
nr 1165/98[1] i dess senaste lydelse (nedan kallad förordningen
om konjunkturstatistik). I
artikel 14.2 i förordningen föreskrivs följande: Senast den 11
augusti 2008 och därefter vart tredje år skall kommissionen lägga fram en
rapport för Europaparlamentet och rådet om den statistik som har sammanställts
i enlighet med denna förordning, särskilt om dess relevans och kvalitet samt om
översynen av indikatorerna. Rapporten skall även specifikt behandla kostnaderna
för det statistiska systemet och arbetsbördan för företagen till följd av denna
förordning i förhållande till dess fördelar. Den skall innehålla en redovisning
av bästa praxis för att minska företagens arbetsbörda samt ange hur
arbetsbördan och kostnaderna kan minskas. Föreliggande
rapport är en uppföljning av de rapporter som lades fram i juni 2008 och i juni
2011 i enlighet med artikel 14.2[2]. I avsnitt 2
redogörs för användningen av konjunkturstatistik och dess relevans för de
viktigaste europeiska politikområdena och styrningen av den europeiska
penningpolitiken. Det redogörs också för de viktigaste nyheterna inom
konjunkturstatistiken sedan den förra kvalitetsrapporten i juni 2011. I avsnitt 3
beskrivs mer ingående de olika kvalitetsaspekterna av konjunkturstatistiken. I avsnitt 4
redogörs för kostnaderna och arbetsbördan för att samla in och bearbeta
uppgifter för konjunkturstatistik, samt för några exempel på hur
medlemsstaterna har kunnat minska dessa. I det sista
avsnittet presenteras framtidsutsikterna för konjunkturstatistiken. Överblick över
konjunkturstatistiken och den viktigaste utvecklingen Sammanställningen
av konjunkturstatistik var en viktig faktor för att man skulle kunna skapa
euroområdet och övervaka den europeiska penningpolitiken[3].
Av de ursprungliga tjugotvå europeiska ekonomiska huvudindikatorer[4]
som har tagits fram för att övervaka den ekonomiska utvecklingen i EU och de
enskilda medlemsstaterna och särskilt för att styra penningpolitiken i
euroområdet, hämtas åtta från konjunkturstatistiken, nämligen
industriproduktion, industrins producentpriser på hemmamarknaden, importpriser
för industrin, produktion inom byggnadsverksamhet, volym i detaljhandel och
reparation, omsättning inom tjänster (utom detaljhandeln), producentpriser för
tjänster samt byggnadslov. Europeiska
centralbanken och de nationella centralbankerna är några av de största
användarna av konjunkturstatistik. Andra viktiga användare är Europeiska
kommissionen, nationella regeringar, forskningsinstitut, företag och
näringslivsorganisationer. Pressmeddelanden om konjunkturstatistik får
vanligtvis stor uppmärksamhet i medierna. Konjunkturstatistik bidrar också med
viktiga indata till andra statistikområden, t.ex. nationalräkenskaperna. Konjunkturstatistiken
hör till den viktigaste statistiken som Europeiska unionens statistikkontor
(Eurostat) sammanställer. Den används främst för ekonomiska trendanalyser,
prognoser och modeller, men behövs också för att förbereda politiska beslut, i
forskningssyfte, för kontroll och validering av andra källor och för att
förbereda affärsbeslut (t.ex. vid marknadsundersökningar). Resultaten från
konjunkturstatistiken kan också användas i näringslivet för många andra ändamål
(t.ex. användning av producentprisindex vid indexreglering av
entreprenadavtal). Flera ändringar
har ägt rum sedan den senaste kvalitetsrapporten om konjunkturstatistiken
antogs i juni 2011. I och med kommissionens förordning (EU) nr 461/2012 av
den 31 maj 2012[5]
upphörde insamlingen av uppgifter om orderingången i industrin, och det sista
pressmeddelandet publicerades den 22 februari 2012 med uppgifter för
december 2011. Denna typ av uppgifter var ursprungligen avsedd att fungera som
en ledande indikator och ge en tidig fingervisning om industriproduktionens
utveckling. Det visade sig dock att indikatorerna gav ganska begränsade
möjligheter att förutsäga utvecklingen på europeisk nivå, och kommittén för det
europeiska statistiksystemet beslutade därför att den obligatoriska insamlingen
på europeisk nivå av uppgifter för variabler om industrins orderingång skulle
avslutas. I mars 2012
infördes en ny metod för säsongrensning av den europeiska
konjunkturstatistiken. Syftet med säsongrensningen är att göra uppgifter för
olika månader eller kvartal direkt jämförbara genom att man tar bort
variationer som är normala för säsongen, t.ex. en minskad industriproduktion
under sommarsemestern eller en ökad omsättning i detaljhandeln inför jul. Från
och med referensåret 2012 gick Eurostat över till en metod med indirekt
säsongrensning, där nationella dataserier först säsongrensas och sedan används
som viktade medelvärden för att framställa europeiska aggregat. Tidigare
använde Eurostat en direkt metod för konjunkturstatistiken, där orensade
nationella data användes till aggregat på europeisk nivå som därefter
säsongrensades. Med den nya metoden säkerställer man att de europeiska och nationella
aggregaten överensstämmer, och den följer också riktlinjerna för säsongrensning
i det europeiska statistiksystemet (ESS). Sedan i oktober
2012 omfattas konjunkturstatistiken av ESS riktlinjer för översyn av
statistiken. De europeiska aggregaten av de åtta konjunkturindikatorerna samt
indikatorn för omsättning inom detaljhandel och reparation revideras och
publiceras nu endast en gång i månaden. Publicering sker enligt en i förväg
fastställd tidsplan[6].
Nationella data uppdateras fortfarande så fort nya uppgifter blir tillgängliga. I början av 2013
ändrades konjunkturindexets basår från 2005 till 2010. Detta medförde att
vikterna som används för att beräkna de europeiska aggregaten uppdaterades för
att avspegla den ekonomiska strukturen för 2010 (ändring av basåret) och att
det aritmetiska medelvärdet för referensåret ändrades (medelvärdet på 100
gäller 2010 i stället för 2005). Från och med
2013 redovisas kvartalsvisa uppgifter om antal utförda arbetstimmar och
bruttolöner för detaljhandel och reparation och för andra tjänster. Den
rättsliga grunden för ändringen var kommissionens förordning (EG)
nr 329/2009[7]. Konjunkturindikatorernas
räckvidd och kvalitet Räckvidd och överensstämmelse med förordningen om
konjunkturstatistik Var sjätte månad
kontrollerar Eurostat hur väl medlemsstaterna uppfyller kraven i förordningen
om konjunkturstatistik när det gäller tillförlitlighet, aktualitet,
samanvändbarhet och jämförbarhet, och det framgår att kraven uppfylls i hög
utsträckning och i allt större grad. Utifrån de olika kvalitetsaspekter som
anges i Riktlinjer för europeisk statistik[8] görs en
omfattande beräkning av kravuppfyllelsen för alla indikatorer för varje land.
Den 1 oktober uppgick genomsnittet för EU-28 till 9,6 av 10, vilket var
samma som den 1 april 2013. De flesta medlemsstaterna uppfyller nu kraven
i förordningen antingen helt eller nästan helt. Noggrannhet, tillförlitlighet, samanvändbarhet och
jämförbarhet Genom
förordningen om konjunkturstatistik och relaterade rättsakter infördes
gemensamma definitioner för konjunkturstatistiken, som tillämpas av alla
medlemsstater. Eurostat och de nationella statistikbyråerna samarbetar för att
säkerställa stor noggrannhet, tillförlitlighet och samanvändbarhet hos
konjunkturindikatorerna. De metoder som fastställs i förordningen förbättras
kontinuerligt genom samråd med tekniska experter och med specialiserade
arbetsgrupper. Det bör noteras
att metoderna inte måste se likadana ut i de olika medlemsstaterna. I enlighet
med subsidiaritetsprincipen och för att ta hänsyn till skillnader mellan
länderna, t.ex. när det gäller storlek, ekonomisk struktur och tillgång till
administrativa uppgifter ger förordningen om konjunkturstatistik
medlemsstaterna möjlighet att avgöra hur de på bästa sätt ska samla in och
bearbeta uppgifter. Eurostat
samarbetar också med andra internationella organisationer, särskilt OECD, för
att uppgifternas och metodernas jämförbarhet ska bli bättre även utanför
Europeiska unionen. Aktualitet och punktlighet Det är mycket
viktigt för konjunkturstatistiken att uppgifterna snabbt blir tillgängliga.
Därför är de tidsfrister för inlämning av uppgifter till Eurostat som anges i
förordningen om konjunkturstatistik relativt korta[9].
Tabell 1 visar nuvarande tidsfrister för inlämning av uppgifter till
Eurostat (tredje kolumnen) och de måldatum som ekonomiska och finansiella
kommittén har fastställt i sin senaste rapport om informationskrav i Ekonomiska
och monetära unionen. I den sista kolumnen anges nuvarande tidsfrister för
publicering (t.ex. genom pressmeddelanden). I allmänhet
levereras konjunkturstatistiken snabbt. Förseningar brukar bero på att
leveransdagen infaller under ett veckoslut eller på en helgdag. Användarna
informeras om nya publikationsdatum i god tid genom tidsplanen på Eurostats
webbplats[10].
Under de senaste åren har alla publiceringar skett i enlighet med tidsplanen. Tabell 1:
Aktualitet mätt i antal dagar mellan referensperiodens slut och tidsfristen för
inlämning enligt förordningen om konjunkturstatistik, ekonomiska och
finansiella kommitténs mål samt faktisk publicering av EU-aggregat (maj 2013) Indikator || Frekvens || Tidsfrist enligt förordningen om konjunkturstatistik a) || Ekonomiska och finansiella kommitténs mål för 2013 b) || Publicering av värden för hela EU c) Industriproduktion || Månatlig || 40 || 40 || 44 Industrins producentpriser på den inhemska marknaden || Månatlig || 35 || 35 || 33 Importpriser för industrin || Månatlig || 45 || 45 || 37 Produktion inom byggnadsverksamhet || Månatlig || 45 || 45 || 47 Byggnadslov || Kvartalsvis || 90 || 90 || 89 Omsättning inom detaljhandel och reparation || Månatlig || 30 || 30 || 36 Omsättning inom (andra) tjänster || Kvartalsvis || 60 || 60 || 65 Producentpriser i tjänstesektorn || Kvartalsvis || 90 || 90 || 91 a)
Tidfrister för inlämning av uppgifter till Eurostat
enligt förordningen om konjunkturstatistik. För mindre länder är tidsfristen
ofta längre. b)
Målen ställs upp i ekonomiska och finansiella
kommitténs Status Report on Information Requirements in EMU för 2013. c)
Antal dagar mellan referensperiodens slut och
publicering (t.ex. pressmeddelanden, publicering av data). Vissa förseningar
orsakade av helgdagar i maj (referensmånaden). Revidering av konjunkturindikatorerna De första
resultaten för konjunkturindikatorerna bygger delvis på preliminära, skattade
och ofullständiga uppgifter. Efter att uppgifterna först publicerats förbättras
ofta undersökningsresultaten, eftersom man kan lägga till indata från dem som
svarat senare. Uppgifterna revideras också av många andra anledningar, t.ex.
säsongrensning, skattning med mer fullständiga data, nya och/eller bättre
datakällor samt felkorrigeringar eller metodändringar, men revideringarna är
ofta relativt begränsade, särskilt när det gäller EU-aggregaten och för
euroområdet. För att bedöma
kvaliteten på de första resultaten av de fyra konjunkturindikatorer som
publiceras varje månad i ett pressmeddelande analyserades ändringarna mellan
den första och den andra publiceringen av månatlig tillväxttakt för perioden
2011–2013. Tabell 2:
Revideringen av de fyra viktigaste konjunkturindikatorerna 2011–2013 a) 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || Genomsnittlig revidering b) || Genomsnittlig absolut revidering c) || Genomsnittlig absolut tillväxttakt || Relativ genomsnittlig revidering d) Industriproduktion || 0,1 || 0,2 || 0,7 || 0,2 Industrins producentpriser på den inhemska marknaden || 0,0 || 0,0 || 0,4 || 0,1 Produktion inom byggnadsverksamhet || 0,0 || 0,7 || 1,5 || 0,4 Detaljhandelns försäljningsvolym || 0,0 || 0,2 || 0,6 || 0,4 a)
Säsongrensad tillväxttakt för indikatorer i
euroområdet. b)
Skillnader mellan tillväxttakt vid första och andra
publiceringen, genomsnitt 2011–2013. c)
Absoluta skillnader mellan tillväxttakt vid första
och andra publiceringen, genomsnitt 2011–2013. d)
Förhållande mellan absolut revidering (tredje
kolumnen) och absolut tillväxttakt vid andra publiceringen (fjärde kolumnen,
genomsnitt 2011–2013. Skillnader beror på avrundningsfel. Tabell 2 visar
den genomsnittliga omfattningen på revideringarna av tillväxttakten mellan den
första och den andra publiceringen en månad senare (andra kolumnen) för
aggregat för euroområdet av de fyra indikatorer som varit föremål för
pressmeddelanden. Den är nära noll, vilket betyder att revideringar av
tillväxttakten uppåt och nedåt nästan tar ut varandra. Det innebär att det inte
skedde någon systematisk över- eller underskattning av resultaten. I absoluta tal
(tredje kolumnen) varierar de genomsnittliga revideringarna mellan nära noll
för industrins producentpriser och 0,7 procentenheter för produktion inom
byggnadsverksamhet. Skillnaderna mellan indikatorerna kan i första hand
förklaras med metodologiska faktorer. Industrins producentpriser revideras ofta
inte alls, medan produktionsindikatorer kan revideras flera år efter att de
först publicerats. Genomsnittlig
tillväxttakt (i absoluta tal vid andra publiceringen) anges i kolumn 4.
Den sista kolumnen visar förhållandet mellan revideringen av tillväxttakten och
själva tillväxttakten (vid andra publiceringen). Det hjälper oss att fastställa
revideringarnas storlek mer exakt, eftersom det gör skillnad om en revidering
med t.ex. 0,2 procentenheter görs på en relativt hög eller relativt låg
tillväxttakt. Metadatas tillgänglighet och tydlighet All
konjunkturstatistik finns tillgänglig på Eurostats webbplats. Konjunkturstatistiken
hittar man under temat Industry, trade and services eller med hjälp av
sökfunktionen[11]. Eurostat
publicerar 48 pressmeddelanden om konjunkturstatistik varje år, vilket
innebär ett meddelande varje månad för de fyra huvudindikatorerna
(industriproduktion, industrins producentpriser, produktion inom
byggnadsverksamhet och försäljningsvolym i detaljhandeln). De senaste åren har
alla pressmeddelanden publicerats enligt tidsplanen. Sedan den senaste
kvalitetsrapporten om konjunkturstatistiken antogs 2011 har dessutom sju
utgåvor av Statistics in focus publicerats, med inte bara kvantitativa
uppgifter utan också utvalda metodfrågor och analyser av aktuella ekonomiska
trender. Omfattande,
målgruppsanpassade och detaljerade förklaringar av metodfrågor (metadata) finns
också tillgängliga, dels i Statistics in focus (se ovan), dels på
Eurostats webbplats. Tydliga förklaringar av statistiska begrepp publiceras i Statistics
Explained, en ny wikiliknande ordbok på nätet. Databasen STS sources
innehåller närmare information om statistiska processer, juridiska frågor,
sekretessregler, uppgifternas kvalitet och nationella metoder för
uppgiftsinsamling. Det finns också rapporter med kompletterande detaljerade
metodförklaringar för ett antal nyckelindikatorer (PEEIs in focus)[12].
Kostnaderna för
det statistiska systemet och företagens arbetsbörda Kostnaden (för
statistiksystemen för att samla in, bearbeta och publicera uppgifter) och
arbetsbördan (för företagen för att tillhandahålla uppgifter) i samband med
konjunkturstatistiken är svårt att mäta fullt ut. Urvalen organiseras på olika
sätt i medlemsstaterna, vilket innebär att det är svårt att göra jämförelser.
Det går inte heller helt att skilja arbetet med att fram konjunkturstatistik
från annan statistik, och ofta finns det ingen tydlig metod för att hänföra
kostnader och arbetsbörda till vissa specifika typer av statistik (t.ex.
används uppgifter som samlats in vid en undersökning för konjunkturstatistiken
också för nationalräkenskaperna). Dessutom skiljer sig metoderna för att samla
in uppgifter om kostnader och arbetsbörda (t.ex. genom en separat undersökning,
i kombination med befintliga undersökningar eller genom expertskattningar)
mellan olika medlemsstater. Ett försök till
beräkning av arbetsbördan för genomsnittliga företag (främst för att besvara
frågeformulär) återfinns i tabell 3 för de åtta berörda
huvudindikatorerna. För att underlätta jämförelsen har arbetsbördan beräknats i
minuter per månad, även för de kvartalsvisa indikatorerna. Tabell 3 visar
att det finns stora skillnader mellan länderna, med en tidsåtgång som varierar från
nästan ingen till två timmar per månad för att fylla i ett formulär. När
arbetsbördan är noll innebär det i allmänhet att inga uppgifter samlas in via
formuläret för konjunkturstatistik, utan hämtas från andra källor (ofta från
hanteringen av moms) eller framställs på annat sätt (t.ex. genom en kombination
av annan statistik). Tabell 3:
Genomsnittliga, högsta och lägsta värden för arbetsbördan (minuter per månad)
för ett företag som besvarar ett frågeformulär 2012 (EU-27). || Arbetsbörda 2012 (minuter/månad) || Genomsnitt, oviktad || Högsta värde || Lägsta värde Industriproduktion || 20 || 76 || 0 Industrins producentpriser || 19 || 120 || 1 Importpriser för industrin || 16 || 65 || 3 Produktion inom byggnadsverksamhet || 21 || 115 || 0 Byggnadslov || 7 || 40 || 0 Detaljhandelns försäljningsvolym || 8 || 15 || 0 Omsättning inom (andra) tjänster || 5 || 13 || 0 Producentpriser i tjänstesektorn || 12 || 47 || 2 Tabell 4: Förändring
i fråga om företagens arbetsbörda och de nationella statistikinstitutens
kostnader (2009–2012) || Antal medlemsstater där || arbetsbördan ökade || arbetsbördan minskade || arbetsbördan var oförändrad || ingen jämförelse är möjlig Industriproduktion || 6 || 10 || 3 || 8 Industrins producentpriser || 8 || 11 || 4 || 4 Importpriser för industrin || 4 || 4 || 2 || 17 Produktion inom byggnadsverksamhet || 3 || 13 || 6 || 5 Byggnadslov || 3 || 5 || 10 || 9 Detaljhandelns försäljningsvolym || 3 || 6 || 3 || 15 Omsättning inom (andra) tjänster || 5 || 13 || 4 || 5 Producentpriser i tjänstesektorn || 5 || 14 || 3 || 5 || Antal medlemsstater där || kostnaderna ökade || kostnaderna minskade || kostnaderna var oförändrade || ingen jämförelse är möjlig Industriproduktion || 5 || 13 || 3 || 6 Industrins producentpriser || 8 || 12 || 4 || 3 Importpriser för industrin || 8 || 4 || 3 || 12 Produktion inom byggnadsverksamhet || 8 || 11 || 4 || 4 Byggnadslov || 7 || 10 || 4 || 6 Detaljhandelns försäljningsvolym || 4 || 7 || 4 || 12 Omsättning inom (andra) tjänster || 6 || 13 || 3 || 5 Producentpriser i tjänstesektorn || 13 || 8 || 2 || 4 För vissa
medlemsstater finns det en uppskattning av arbetsbördan för 2009 och 2012 I
tabell 4 anges antal länder där den genomsnittliga månatliga
rapporteringsbördan för företag ökade, minskade eller förblev oförändrad (i den
sista kolumnen anges antalet länder för vilka uppgifter saknas för 2009
och/eller 2012). I den undre delen av tabellen anges motsvarande uppgifter när
det gäller statistikinstitutens kostnader för att ta fram olika indikatorer. På
det hela taget uppvägde de genomsnittliga minskningarna i arbetsbörda och
kostnader eventuella än ökningar. Det var också så att de rapporterade
minskningarna i arbetsbörda och kostnader i många fall var mer omfattande än
ökningarna. Man kan därför förutsätta att situationen i EU förbättrades i sin
helhet. Den allmänna
minskningen av företagens statistikbörda kan förklaras av mindre urval i en
majoritet av medlemsstaterna för de flesta av konjunkturindikatorerna. Dessutom
samlas de statistiska uppgifterna numera för det mesta in genom elektroniska
undersökningar och internet, vilket innebär lägre kostnader och arbetsbörda
jämfört med traditionella insamlingsmetoder, t.ex. undersökningar som skickas
per post. Statistikbyråerna verkar förlita sig mer på administrativa uppgifter,
dvs. uppgifter som redan finns tillgängliga från skatteförvaltningar,
arbetsmarknadsorgan, socialförsäkringsorgan eller byggnadsmyndigheter. Användningen av
befintliga administrativa källor i statistiksyfte minskar visserligen
företagens arbetsbörda, men kan leda till högre kostnader för statistikbyråerna
eftersom uppgifterna kan behöva korrigeras. Eftersom de administrativa
uppgifterna ofta inte överensstämmer direkt med definitionerna i
konjunkturstatistiken måste det göras korrigeringar, vilket kan påverka
uppgifternas kvalitet. Användningen av administrativa uppgifter ställer också
krav på kontinuerlig samordning, särskilt i de fall där länderna har
decentraliserade förvaltningar. Slutligen är det
en utmaning att använda administrativa uppgifter till konjunkturstatistiken,
särskilt för månadsindikatorerna där kraven på aktualitet och korta tidsfrister
är mycket höga. Administrativa uppgifter samlas ofta in för sällan för att
kunna användas för konjunkturstatistik och/eller blir tillgängliga för sent.
Ett projekt inom Meets-programmet[13]
gav ekonomiskt stöd till analys och förbättrad användning av administrativa
uppgifter för statistiska ändamål, inklusive företagens räkenskaper, och hjälp
till medlemsstaterna så att de kan gå över från statistiska undersökningar till
användning av administrativa uppgifter, samtidigt som uppgifternas kvalitet
säkerställs. Projektet avslutades i mitten av 2013[14]. Framtidsutsikter
för konjunkturstatistiken Mellan 2000 och
2012 minskade industrins och byggnadsverksamhetens andel av ekonomin från
27,3 % till 24,7 %. Under samma period ökade andelen tjänster
(exklusive bank- och försäkringstjänster) från 43,2 % till 45,5 %[15].
Tjänstesektorns stora och ökande betydelse avspeglas dock inte korrekt i den
nuvarande konjunkturstatistiken. I allmänhet har indikatorerna för tjänster en
mer begränsad täckning, är mindre detaljerade och publiceras mindre ofta än
uppgifter för industri och byggnadsverksamhet (se bilaga). För att öka
samanvändbarheten hos olika slag av europeisk företagsstatistik och för att
göra det mer kostnads- och arbetseffektivt att ta fram statistiken ska dessa
statistikområden enligt planerna harmoniseras och knytas närmare varandra genom
en ramförordning om att integrera företagsstatistik (Framework Regulation
Integrating Business Statistics – FRIBS). En detaljerad översyn av
konjunkturstatistiken planeras också. År 2011 inledde
Eurostat ett omfattande samråd med alla viktiga användare och nationella
producenter av konjunkturstatistik, för att bedöma olika sätt att förbättra
konjunkturindikatorerna för tjänstenäringarna. Trots viss oro för en möjlig
ökning av kostnader och arbetsbörda visade samrådet att det finns en bred
samsyn kring behovet av förbättringar på området. Med hänsyn till användarnas
och producenternas kommentarer planerar kommissionen att föreslå ändringar i
den nu gällande förordningen, för att säkerställa att konjunkturstatistiken är
relevant med tanke på den allt viktigare tjänstesektorn i de europeiska
ekonomierna, samtidigt som man beaktar oron för ökade kostnader och arbetsbörda
för att framställa statistiken. [1] EUT L 162, 5.6.1998, s. 1. [2] KOM(2008) 340 slutlig, 9.6.2008, och KOM(2011) 329
slutlig, 8.6.2011. År 2003 lades också en kvalitetsrapport fram: KOM(2003) 36
slutlig, 29.1.2003. [3] Europeiska centralbankens statistikkrav inom området
allmän ekonomisk statistik, Europeiska centralbanken, augusti 2000. [4] Den ursprungliga förteckningen över huvudindikatorerna
fastställdes 2002 (kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om
statistik för euroområdet, 27.11.2002, KOM(2002) 661 slutlig). [5] EGT L 142, 1.6.2012, s. 26. [6] Tidsplanen för publicering av konjunkturstatistiken kan
laddas ner från http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [7] EUT L 103, 23.4.2009, s. 3. [8] Riktlinjerna för europeisk statistik finns på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/code_of_practice. [9] De ursprungliga tidsfristerna i förordning (EG)
nr 1165/98 om konjunkturstatistik förkortades väsentligt genom
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1158/2005 av den
6 juli 2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 1). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/release_calendars/news_releases.
Publiceringskalendern omfattar många europeiska indikatorer, inte bara sådana
som rör konjunkturstatistik. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [12] STS sources och PEEIs in focus finns på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/methodology. [13] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG
av den 16 december 2008 om ett program för modernisering av den europeiska
företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) (EUT L 340,
19.12.2008, s. 76). [14] Resultaten finns på http://www.cros-portal.eu/content/admindata-sga-3.
[15] Bruttoförädlingsvärde till baspris, Eurostat, kod i
nationalräkenskaperna: [nama_nace10_k]. Bilaga:
Konjunkturindikatorer (europeiska ekonomiska huvudindikatorer i fetstil), Q –
kvartalsindikator, M – månadsindikator Industri || Byggnadsverksamhet || Detaljhandel och reparation || Övriga tjänster Industriproduktion (M) || Produktion inom byggnadsverksamhet (M/Q) Byggnadsarbeten Anläggningsarbeten || - || - Industrins omsättning (M) Industrins omsättning på hemmamarknaden Industrins omsättning på exportmarknaden (inom och utanför euroområdet) || - || Omsättning inom detaljhandel och reparation (M) || Omsättning inom (andra) tjänster (Q) - || Byggnadslov (Q) Antal bostäder Användbar golvyta i m² || - || - Antal sysselsatta (Q) || Antal sysselsatta (Q) || Antal sysselsatta (Q) || Antal sysselsatta (Q) Antal utförda arbetstimmar (Q) || Antal utförda arbetstimmar (Q) || Antal utförda arbetstimmar (Q) || Antal utförda arbetstimmar (Q) Bruttolöner (Q) || Bruttolöner (Q) || Bruttolöner (Q) || Bruttolöner (Q) Industrins producentpriser (M) Producentpriser på hemmamarknaden Producentpriser på exportmarknaden (inom och utanför euroområdet) || Producentpriser inom byggnadsverksamhet / byggnadskostnader (Q) || Detaljhandelns försäljningsvolym (M) || Producentpriser för (andra) tjänster (Q) Importpriser för industrin (M) (inom och utanför euroområdet) || - || - || -