EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0603
Proposal for a COUNCIL RECOMMENDATION on promoting health-enhancing physical activity across sectors
Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION om att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla sektorer
Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION om att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla sektorer
/* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */
Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION om att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla sektorer /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */
MOTIVERING 1. BAKGRUND Fysisk
aktivitet, bland annat regelbundet utövande av idrott och träning, är ett av de
mest effektiva sätten för att behålla fysisk och psykisk kondition, ta itu med övervikt
och förebygga därtill kopplade problem. Dessutom bidrar deltagande i idrott och
fysisk aktivitet exempelvis till social samverkan och integrering. Fysisk
aktivitet är en av de viktigaste faktorer som avgör hälsan i det moderna
samhället, och idrott utgör en grundläggande del av varje offentlig politisk
åtgärd som syftar till att förbättra nivån på fysisk aktivitet. De
många fördelarna med fysisk aktivitet och träning under
hela livet är väldokumenterade[1] och mer allmänt bidrar de till livskvalitet, vilket bekräftats av Världshälsoorganisationen
(WHO). Forskningen bekräftar den roll som idrott och fysisk aktivitet har för barns och ungdomars utveckling[2] och det framgår att de som deltar i idrott och fysisk
aktivitet under uppväxtåren även bibehåller en nivå av fysisk aktivitet som
vuxna. Det finns också alltmer belägg för den positiva
kopplingen mellan träning och psykisk hälsa, psykisk
utveckling och kognitiva processer[3]. I unionen finns det en positiv koppling mellan nivån på fysisk aktivitet och förväntad livslängd, vilket innebär
att de länder där man i högre grad är fysisk aktiv ofta har en högre förväntad
livslängd[4]. På
samma sätt orsakas ett antal men för hälsan av bristen på fysisk
aktivitet: död i förtid, allt högre nivåer på övervikt och
fetma, bröst- och ändtarmscancer, diabetes och ischemisk hjärtsjukdom. År 2009
fastställdes att fysisk inaktivitet var den fjärde riskfaktorn i ordningen för
död i förtid och sjukdomar i höginkomstländer världen över, och den orsakade
över en miljon dödsfall bara i Europa[5].
Det finns bevis på att hälsoproblem som orsakas av bristen på fysisk aktivitet har betydande direkta och indirekta ekonomiska kostnader
på grund av sjukdom och sjukdomsfrekvens, sjukskrivning
och död i förtid, särskilt med tanke på Europas snabbt åldrande samhällen[6]. I undersökningar har man försökt
att ange detta i pengavärde. Till exempel fastställdes i en studie utförd för
den brittiska regeringens räkning att kostnaderna för England låg strax över 3
miljarder euro per år, eller 63 euro per invånare[7]. Med
beaktande av detta har fysisk aktivitet tagits med som mål
för världsomfattande insatser för att bekämpa icke-överförbara
sjukdomar.[8]
I
unionen är insatser till förmån för hälsofrämjande fysisk aktivitet främst
medlemsstaternas angelägenhet. Eftersom man blir mer och mer medveten om betydelsen
och de positiva effekterna av fysisk aktivitet och den
ökande ekonomiska bördan av fysisk inaktivitet har många myndigheter intensifierat
sina insatser för att framhäva hälsofrämjande fysisk
aktivitet. År 2010 rapporterade den
stora merparten medlemsstater att de åtminstone hade någon form av
rekommendationer om fysisk aktivitet, och många har också utarbetat särskilda strategier
för att göra det möjligt för befolkningen att bli mer fysiskt aktiv och
uppmuntra människor till detta[9]. Särskilda åtgärder i detta syfte har införts på olika områden eller i
olika sektorer, särskilt inom idrott, folkhälsa, transport och utbildning, och
det finns många exempel på bra lösningar där relevanta intressenter medverkar. För
att stödja medlemsstaterna har unionen främjat fysisk aktivitet i sin politik
och sina finansieringsinstrument, särskilt inom idrott och folkhälsa, och den
har tillhandhahållit evidensbaserad vägledning till beslutsfattare i form av EU:s
riktlinjer för fysisk aktivitet[10].
Dessa riktlinjer, som utarbetats av 22 experter från hela Europa från olika
områden och som företräder välgrundade vetenskapliga synpunkter, bekräftades
2008 av EU:s ministrar för idrott. De upprepar Världshälsoorganisationens
rekommendationer om miniminivå av fysisk aktivitet, betonar vikten av ett
sektorsövergripande tillvägagångssätt för hälsofrämjande fysisk aktivitet och
ger 41 konkreta riktlinjer för handling. Redan i 2007 års vitbok om idrott [11] och 2007 års vitbok om en
EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma[12] betonades vikten av hälsofrämjande fysisk aktivitet och detta har
bidragit till att förstärka debatten om åtgärder och utbytet av bra lösningar. Trots
att man ger allt större plats åt hälsofrämjande fysisk
aktivitet och att det finns verktyg på nationell, europeisk och internationell nivå
är andelarna fysisk inaktivitet i unionen oacceptabelt höga (år 2010 till
exempel svarade 60 % av européerna att de sällan eller aldrig tränar eller
utövar någon sport[13]).
Enligt Världshälsoorganisationen motionerar inte två tredjedelar av unionens
vuxna befolkning på den rekommenderade nivån. Följaktligen uppskattar man att européerna
på grund av fysisk inaktivitet i genomsnitt går miste om över åtta miljoner
dagar av hälsosamt liv varje år[14].
Medan det framgår av beläggen att det finns enorma skillnader mellan olika
medlemsstater har de flesta länder inte uppnått det viktigaste målet för
policyn, nämligen att öka antalet invånare som uppnår den nivå av
hälsofrämjande fysisk aktivitet som rekommenderas av Världshälsoorganisationen
och som upprepas i EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet. För unionen som helhet
har policyn till förmån för hälsofrämjande fysisk aktivitet inte varit
verkningsfull. Denna situation motsäger inte bara Europa 2020-strategin[15], i vilken man nämner att behovet att bekämpa ojämlikheter när det
gäller hälsa är en förutsättning för tillväxt och konkurrenskraft. Den är också
oförenlig med unionens klart uttryckta politiska strävanden inom idrott och
folkhälsa. Forskningen bekräftar faktiskt också att det finns en evidenspolitisk
brist på handling när det gäller att ta itu med fysisk inaktivitet och detta
har lett till brådskande uppmaningar till politiska insatser för fysisk
aktivitet som en enskild prioritering inom folkhälsa[16]. Skälen
till att man inte kan vända på trenden för fysisk inaktivitet ligger främst i
misslyckanden i hur PR-policy för hälsofrämjande fysisk
aktivitet utarbetas och genomförs. Med beaktande av de
kriterier för en verkningsfull policy för hälsofrämjande
fysisk aktivitet som fastställs i vetenskapliga verktyg har följande
misslyckanden bekräftas i belägg, expertutlåtanden och samrådsresultat: brist på tillräckliga sektorsövergripande tillvägagångssätt för hälsofrämjande fysisk aktivitet (däribland
samarbete mellan olika ministerier och organ som ansvarar för hälsofrämjande fysisk aktivitet); otydliga mål och
syften i policyn till förmån för hälsofrämjande fysisk
aktivitet; samt otillräckligt deltagande i och policy för
övervakning och utvärdering av andelar och policy när det gäller hälsofrämjande fysisk aktivitet. Det finns sällan
klara uppgifter tillgängliga, trots deras värde för formulering och finslipning
av politiken. Hälsofrämjande fysisk aktivitet börjar först
nu bli ett självständigt åtgärdsområde som får erkännande som ett sammansatt
policyområde vilket kräver insatser inom flera sektorer, till exempel de
insatser som fastställs i EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet. Fysisk
aktivitet har hittills saknat mäktiga förespråkare som ser till att den får
lämpligt politiskt erkännande[17]. Eftersom hälsofrämjande fysisk aktivitet som område för politiska
åtgärder är ett ganska nytt ämne på regeringarnas dagordning[18] finns det behov av bättre förståelse för bestämmelsefaktorerna för
hälsofrämjande fysisk aktivitet, vilket är väsentligt för
att man ska utforma insatser avsedda att förändra nivån på fysisk aktivitet, samt för institutionernas förmåga att
framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet. För
att åtgärda denna situation och till följd av experternas arbete i samband med genomförandet av EU-arbetsplanen för idrott 2011-2014[19] samt material från andra
områden och expertutlåtanden (till exempel inom folkhälsa och transport)
uppmanade rådet kommissionen i sina slutsatser från november 2012 om framhävande
av hälsofrämjande fysisk aktivitet att lägga fram ett förslag till rådets
rekommendation om att främja ett sektorsövergripande tillvägagångssätt med
utgångspunkt i EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet, inbegripet en lätt ram för
övervakning. Hur framgångsrikt initiativet blir kommer i slutändan till stor
utsträckning att bero på mobiliseringen av intressenter, särskilt dem som mest
direkt är kopplade till fysisk aktivitet och har stora möjligheter att nå ut
till allmänheten. Idrottssektorn, särskilt genom sin verksamhet på gräsrotsnivå
och med fokusering på idrott för alla, är därför en väsentlig aktör i allt
framgångsrikt PR för hälsofrämjande fysisk aktivitet. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA
PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Förslagen
bygger på det arbete som kommissionen och medlemsstaterna utfört inom ramen för
genomförandet av arbetsplanen för idrott 2011–2014. Förslagets väsentliga innehåll,
däribland övervakningsramen, har varit föremål för omfattande samråd med medlemsstaterna,
sakkunniga, intressenter och allmänheten från olika miljöer, däribland idrott, folkhälsa,
utbildning och transport. Man har
hört de berörda parterna på olika nivåer om deras synpunkter angående behovet
och omfattningen av främjandet av fysisk aktivitet i ett EU-sammanhang. Som
uppföljning till meddelandet om idrott i januari 2011[20], som innehåller en
handlingspunkt om att överväga ett sådant förslag, har kommissionen regelbundet
för beslutsfattare och intressenter lagt fram sina planer och pågående arbete
för detta initiativ och bett om återkoppling från olika forum. I sin resolution
om idrottens europeiska dimension av den 2 februari 2012 uppmanade
Europaparlamentet unionen och medlemsstaterna att underlätta deltagandet i
idrott och att främja en sund livsstil genom att till fullo ta tillvara
idrottsmöjligheter och därmed minska hälso- och sjukvårdsutgifterna[21]. Medlemsstaterna
har betonat behovet av ytterligare utbyten av erfarenheter och bra lösningar på
unionsnivå om hälsofrämjande fysisk aktivitet och har gett sitt stöd till ett
nytt politiskt initiativ från unionens sida. De har bekräftat svårigheterna med
att engagera relevanta sektorer på nationell nivå samt bristen på tillförlitliga
uppgifter, men samtidigt betonat behovet att begränsa bördan med
uppgiftsinsamling. Intressenter inom idrott, däribland idrottsrörelsen men också
organisationer kopplade till idrott, till exempel sportsutrustningsindustrin,
har klart uppmuntrat ytterligare unionsinsatser för hälsofrämjande fysisk
aktivitet. Åsikten att unionen har en uppgift att fylla när det gäller att
framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet delas inte bara av EU-institutionerna,
befintliga samarbetsstrukturer på unionsnivå för idrott och hälsa, experter och
intressenter inom idrott, utan också av en stor del av EU-invånarna, vilket
bekräftats i ett samråd på internet 2010. Konsekvensbedömningsnämnden
avgav sitt positiva utlåtande om utkastet till konsekvensbedömning
den 7 december 2012. Man har beaktat nämndens kommentarer i den slutliga
versionen av rapporten om konsekvensbedömningen. 3. RÄTTSLIGA ASPEKTER Rättslig grund Det
föreslagna initiativet fokuserar på hälsofrämjande fysisk aktivitet, som är ett
relativt nytt område och genomgår en snabb vetenskaplig utveckling
där man förenar fysisk aktivitet,
nära kopplad till idrott och motion å ena sida, och folkhälsa å den andra. För
att uppfylla målen i förslaget och stödja medlemsstaterna
i deras ansträngningar att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet kan unionen
agera genom att använda sig av två rättsliga grunder, nämligen artiklarna 165 och
168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i vilka unionen ges en
stödjande behörighet. I artikel 165 föreskrivs att unionen ska ”bidra till att
främja europeiska idrottsfrågor” och att insatserna ska inriktas på att
”utveckla idrottens europeiska dimension”. I artikel 168 föreskrivs det att ”unionens
insatser [...] ska inriktas på att förbättra folkhälsan [...] och undanröja
faror för den fysiska och mentala hälsan”. På
båda områden (idrott och folkhälsa) fastställs det i fördraget att rådet för
att uppnå dessa mål får anta rekommendationer på kommissionens förslag. Dessutom
tillåter fördraget kommissionen uttryckligen att ta lämpliga initiativ för att
främja samordningen av medlemsstaternas politik inom folkhälsa, särskilt ”initiativ
med syftet att fastställa riktlinjer och indikatorer, organisera utbytet av
bästa praxis och utforma de delar som behövs för periodisk övervakning och
utvärdering”. Syftet med den föreslagna rekommendationen är att förstärka
medlemsstaternas insatser när det gäller att framhäva hälsofrämjande fysisk
aktivitet och stödja dem genom att ge dem en ram för att övervaka deras policy.
Rekommendationen syftar till att förstärka samarbete och samordning av
politiken mellan medlemsstaterna och bana väg för ytterligare utbyten av goda
lösningar inom de relevanta strukturerna för idrott och folkhälsa på
unionsnivå. Rekommendationen
respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som anges i
Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Sammanfattning av det
föreslagna initiativet På
rådets begäran fastställs i denna rekommendation de viktigaste förutsättningarna
för en konsekvent, sektorsövergripande och evidensbaserad policy för att
framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet, vilket på så sätt syftar till att
hjälpa medlemsstaterna i deras insatser för att göra invånarna (mer) fysiskt
aktiva. Rekommendationen återspeglar de klara beläggen
att framgångsrika åtgärder till förmån för hälsofrämjande fysisk aktivitet måste grundas på ett
sektorsövergripande tillvägagångssätt. Man tar hänsyn till det faktum att
medlemsstaterna, alltmedan de har gemensamma mål och beaktar de grundläggande
rättigheterna, på grund av olika sociala, ekonomiska och kulturrelaterade
förutsättningar har olika prioriteringar beträffande hälsofrämjande fysisk aktivitet
och därför har olika synsätt vad gäller policy. Åtgärderna för samordning av
policy på unionsnivå är avsedda att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar
att utarbeta och genomföra verkningsfull policy för hälsofrämjande fysisk
aktivitet. Ramen för övervakning, inbegripet dess indikatorer som tagits fram
av experter inom hälsofrämjande fysisk aktivitet, är utformad för att vara ett tillräckligt
flexibelt verktyg som grund för beslutsfattande i detta sammanhang. En utförlig
beskrivning av den praktiska tillämpningen av indikatorer och uppgiftskällor
anges i det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. Rekommendationen
uppmanar medlemsstaterna att göra följande: ·
Utarbeta en nationell strategi och en motsvarande
handlingsplan samt lämpliga instrument för att framhäva hälsofrämjande fysisk
aktivitet i olika sektorer enligt EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet. ·
Övervaka nivåerna på fysisk
aktivitet och genomförandet av åtgärder för hälsofrämjande
fysisk aktivitet genom att enligt sina egna nationella omständigheter använda
ramen och indikatorerna för övervakning som anges i bilagan till rekommendationen. ·
Samarbeta nära med varandra och med kommissionen
genom att regelbundet inom relevanta strukturer på unionsnivå utbyta
information och bra lösningar vad gäller framhävande av hälsofrämjande fysisk
aktivitet. Rekommendationen
uppmanar kommissionen att göra följande: ·
Bistå medlemsstaterna i deras ansträngningar att verkningsfullt
framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet och utarbeta och genomföra en policy
som överensstämmer med EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet. ·
Tillhandahålla stöd till inrättandet och den
praktiska tillämpningen av övervakningsramen med ledning av befintliga former för
övervakning och uppgiftsinsamling på området. ·
Regelbundet rapportera om framstegen i
genomförandet av denna rekommendation med ledning av den information som
tillhandahålls av medlemsstaterna. Rekommendationen riktar sig främst
till de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för framhävandet av hälsofrämjande
fysisk aktivitet, men den kommer också att bidra till att nå fram till
allmänheten i unionen (till exempel barn, arbetande befolkning, äldre) genom
att uppmuntra till genomförandet av en sektorsövergripande policy som skapar
möjligheter till fysisk aktivitet. Initiativet kommer också att behöva en
mobilisering av intressenter, inbegripet dem som är närmast kopplade till
fysisk aktivitet, till exempel idrottsorganisationer. Subsidiaritet Det
är medlemsstaterna som har huvudansvaret för att framhäva hälsofrämjande fysisk
aktivitet och fastställa idrotts- och folkhälsopolitik, men unionens insatser kan
bidra med ett betydande värde utöver det som medlemsstaterna själva kan uppnå. Unionen
kan tillhandhålla nya politiska impulser till fokuserade insatser för hälsofrämjande fysisk aktivitet. Mer
verkningsfulla åtgärder för hälsofrämjande fysisk aktivitet kommer att bidra
till andra politikområden där medlemsstaterna har enats om att fastställa
gemensamma mål. Genom att bidra till att minska de betydande sociala och ekonomiska
kostnaderna för fysisk inaktivitet och arbeta med väsentliga faktorer som
bidrar till aktivt och sunt åldrande, en frisk arbetskraft och i slutändan
högre produktivitet, kommer de att stärka medlemsstaternas förmåga att uppnå tillväxtsmålen
i Europa 2020-strategin. De kommer också att behandla de faktorer som avgör
ojämlikhet när det gäller hälsa och som nämns i strategin, eftersom detta är en
förutsättning för tillväxt och konkurrenskraft.
Bättre policy när det gäller hälsofrämjande fysisk aktivitet kommer också att
utgöra ett svar på rådets och Europaparlamentets nyligen formulerade
uppmaningar till insatser att stödja en sund livsstil, inbegripet fysisk
aktivitet och idrottsutövning, som ett sätt att behandla frågor som rör död i
förtid, sjukdomsfrekvens och invaliditet i unionen. Rådets slutsatser om hälsofrämjande
fysisk aktivitet som antogs i november 2012 är ännu tydligare vad gäller dessa
uppmaningar. Också den nyligen genomförda utvärderingen av genomförandet av EU-strategin
för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma stöder ett policyinitiativ på
EU-nivå, eftersom den uppmanar kommissionen att ge mer synlighet åt begynnande
initiativ som fokuserar på fysisk aktivitet[22]. Rekommendationens
fokusering på bättre policysamordning mellan medlemsstaterna,
i form av utbyte av erfarenheter, lärande av varandra och spridning av goda
lösningar, verkar i synnerhet nyttig med tanke på de stora skillnader som finns
mellan medlemsstaterna när det gäller
hur de prioriterar hälsofrämjande fysisk aktivitet, deras tillvägagångssätt och
mekanismerna för samordning av deras egen policy. Unionens
stöd och samordning kommer att bidra till att förbättra medlemsstaternas
förmåga att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet i olika sektorer och
utforma en politik som säkerställer bättre insatser. Unionen
är välplacerad för att förbättra övervakning och utvärdering av hälsofrämjande
fysisk aktivitet och därtill kopplad policy, och på så sätt hjälpa
medlemsstaterna att se hur utvecklingen ser ut under tidens lopp. Övervakningsramen
kommer att ge de belägg som medlemsstaterna behöver för att motivera mer
fokuserade tillvägagångssätt för att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet. Den föreslagna rekommendationen bygger på
befintliga strategier och verktyg som utarbetats på internationell nivå,
särskilt WHO:s globala strategi för kost, motion och hälsa från maj 2004[23], 2010 års globala rekommendationer i vilka det rekommenderas minst 150
minuter per vecka av måttligt-intensiv fysisk aktivitet för vuxna[24], och det globala samförstånd som uppnåtts av Världshälsoförsamlingen den
27 maj 2013 och som uttryckts i resolutionen om icke smittsamma sjukdomar[25]. Rekommendationen beaktar det
samarbete som utvecklats med WHO:s regionalkontor för Europa inom ramen för EU-strategin
för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma och den utvärdering som den
var föremål för 2013[26].
Den syftar till att ytterligare förbättra de verktyg som utarbetats för att
övervaka fysisk aktivitet, särskilt WHO:s europeiska databas om kost, fetma och
fysisk aktivitet[27].
Den information och de uppgifter som medlemsstaterna ska tillhandahålla i detta
sammanhang är redan i stor utsträckning tillgängliga och insamlade inom
befintliga undersökningar och projekt, och ett antal indikatorer används redan.
Insamlingen av uppgifter kommer att kräva mer insatser bara där det finns ett
mycket begränsat antal indikatorer, särskilt under den tidiga etappen av övervakningsramen.
Den förväntas bli bättre med tiden och med ökad kapacitet i medlemsstaterna. Övervakningsramen
bör genomföras i nära samarbete med Världshälsoorganisationen och med stöd av
experter inom hälsofrämjande fysisk aktivitet. 4. BUDGETKONSEKVENSER Det
är svårt att räkna ut den budget som för närvarande är avsedd till policy för
hälsofrämjande fysisk aktivitet, eftersom kostnaderna för att framhäva hälsofrämjande
fysisk aktivitet är utspridda över olika ministerier och myndigheter, samt över
olika icke-statliga organisationer och den privata sektorn. Dessutom
registreras inte alltid utgifter för hälsofrämjande fysisk aktivitet i unionen.
Detta blir ännu svårare på grund av att hälsofrämjande fysisk aktivitet till
sin natur är sektorsövergripande, att många politiska åtgärder är kopplade till
hälsofrämjande fysisk aktivitet och att de åtgärder som framhäver
hälsofrämjande fysisk aktivitet ofta inte inkluderar PR för hälsofrämjande
fysisk aktivitet som ett huvudmål. Medlemsstaterna
skulle i slutändan få bära de kostnader i samband med genomförandet
av sin policy till förmån för
hälsofrämjande fysisk aktivitet som följer av detta initiativ. Administrativa
kostnader för medlemsstater skulle
främst uppstå på grund av kraven på rapportering inom den lätta övervakningsramen.
De skulle vara låga redan det första året, med ytterligare minskningar när
mekanismen blir helt operationell, när personalen bekantar sig med övervakning
och uppgifterna blir mer tillgängliga med tiden.[28] Kostnaderna
som skulle falla under unionens budget gäller inrättandet och den praktiska
tillämpningen av övervakningsmekanismen och tillhandahållandet av stöd till
medlemsstaterna till övervakningsverksamhet i form av uppbyggande av kapacitet.
Dessa kostnader skulle täckas av idrottsavsnittet i programmet Erasmus+ för
åren 2014–2020[29].
Dessutom skulle unionens budget täcka anordnandet av möten på unionsnivå för
sakkunniga. 2013/0291 (NLE) Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION om att framhäva hälsofrämjande fysisk
aktivitet i alla sektorer EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA
REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska unionens
funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 168, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, och av följande skäl: (1) Fördelarna med fysisk aktivitet och motion under hela livet är omfattande, bland annat
lägre risk för hjärt- och kärlsjukdomar samt vissa typer av cancer och
diabetes, förbättring av muskel- och skeletthälsa och kontroll av kroppsvikten, samt
positiva effekter på utvecklingen av psykisk hälsa och de kognitiva processerna.
Enligt Världshälsoorganisationens rekommendation är fysisk aktivitet viktig för alla åldersgrupper och särskilt
för barn, den arbetande befolkningen och äldre människor. (2) Eftersom fysisk
aktivitet är en förutsättning för en sund livsstil och en frisk arbetskraft
bidrar den till att uppnå huvudmålen i Europa 2020-strategin[30], särskilt vad gäller
tillväxt, produktivitet och hälsa. (3) Även om
myndigheterna i somliga medlemsstater under de senaste åren intensifierat
ansträngningarna för att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet förblir
andelarna av fysisk inaktivitet i Europeiska
unionen oacceptabelt höga. De flesta européer deltar inte tillräckligt i fysisk
aktivitet: 60 % av dem deltar aldrig eller sällan i någon sport eller motion[31].
Bristen på fysisk aktivitet på fritiden tenderar
att vara vanligare i de lägre socioekonomiska grupperna. Det finns för
närvarande ingen indikation på att de negativa trenderna vänder för unionen som
helhet. (4) Man har fastställt att otillräcklig fysisk aktivitet är en ledande riskfaktor för död i förtid och sjukdom
i höginkomstländer i hela världen och orsakar cirka en miljon dödsfall per år
bara i Europa[32]. De men för hälsan
som orsakas av bristen på fysisk aktivitet i
Europeiska unionen är välkända, likaså de stora direkta
och indirekta ekonomiska kostnaderna i samband med bristen på fysisk aktivitet och därtill kopplade hälsoproblem, särskilt med tanke
på att de flesta europeiska samhällen åldras snabbt. (5) Vad gäller nivåer på fysisk aktivitet finns det stora
skillnader mellan medlemsstaterna. Medan somliga av dem gjort avsevärda framsteg
när det gäller att öka andelen invånare som uppnår miniminivån av rekommenderad
fysisk aktivitet, har många andra inte gjort några framsteg alls eller till och
med gått tillbaka. Aktuella åtgärder har visat sig vara verkningslösa när det
gäller att minska nivån på fysisk inaktivitet för unionen som helhet. Det finns avsevärd
potential för lärdomar från framgångsrika tillvägagångssätt när det gäller att
utarbeta och genomföra politik för hälsofrämjande fysisk aktivitet. (6) Ett antal politikområden, särskilt idrott
och folkhälsa, kan bidra till att främja fysisk aktivitet och ge unionens invånare nya
tillfällen att motionera. För att man ska utnyttja denna potential till fullo
och på så sätt höja nivåerna för fysisk aktivitet är det nödvändigt med ett strategiskt
tillvägagångssätt
över sektorsgränserna för att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet, vilket
innebär att alla berörda ministerier, organ och organisationer måste delta. Ett
väsentligt inslag är att mer och bättre uppgifter om nivåer av fysisk aktivitet och policy för att framhäva hälsofrämjande fysisk
aktivitet blir tillgängliga för att stödja denna process, och detta är ett krav
för utvärdering av policyn så att man i framtiden kan utarbeta och genomföra en
mer verkningsfull policy. Dock saknas sådana uppgifter i betydande omfattning. (7) I EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet[33], som bekräftades vid
det informella mötet för EU:s ministrar för idrott i december 2008 och av rådet
i november och december 2012[34], förespråkas ett
sektorsövergripande tillvägagångssätt som omfattar alla områden som har ansvaret
för att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet. Genomförandet
av dessa riktlinjer i medlemsstaterna har hittills varit ojämnt. (8) I 2011 års meddelande om utveckling av
idrottens europeiska dimension[35] uppmanas
kommissionen och medlemsstaterna att med ledning av EU:s riktlinjer för fysisk
aktivitet fortsätta arbetet mot inrättandet av nationella riktlinjer,
inbegripet en process för översyn och samordning, och att överväga en
rekommendation från rådet på området. (9) I rådets resolution om en Europeiska
unionens arbetsplan för idrott 2011–2014[36] bekräftas behovet
att förstärka samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna inom idrott på
några prioriterade områden, däribland framhävandet av hälsofrämjande fysisk
aktivitet. I juli 2012 uttryckte expertgruppen för idrott, hälsa och deltagande
sitt stöd till ett nytt unionsinitiativ för att framhäva hälsofrämjande fysisk
aktivitet. (10) I rådets slutsatser av den 27 november 2012
om framhävande av hälsofrämjande fysisk aktivitet bekräftas behovet av vidare
insatser på unionsnivå och kommissionen uppmanades att lägga fram ett förslag
till rådets rekommendation, inbegripet en viss övervakning med ledning av en
rad indikatorer som täcker de tematiska områden som ingår i EU:s riktlinjer för
fysisk aktivitet. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE. 1. Medlemsstaterna
bör göra följande: –
Sträva efter en verkningsfull policy för hälsofrämjande fysisk
aktivitet genom att tillsammans med olika politikområden inbegripet idrott,
folkhälsa, utbildning, miljö och transport, utarbeta sektorsövergripande tillvägagångssätt
i enlighet med EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet och i överensstämmelse med
nationella förhållanden. I detta bör följande ingå: –
Antagandet av en nationell strategi för framhävande
av hälsofrämjande fysisk aktivitet, med beaktande av olika samhällsgrupper och
med hänsyn till principerna om icke-diskriminering och jämställdhet. –
Antagandet av motsvarande handlingsplan. –
Övervaka
nivån av fysisk aktivitet och
policyn för hälsofrämjande fysisk aktivitet genom att använda en lätt
övervakningsram[37]
och de indikatorer som anges i bilagan till denna rekommendation i
överensstämmelse med nationella förhållanden. –
Inom
sex månader efter antagandet av denna rekommendation utse nationella kontaktpunkter
för hälsofrämjande fysisk aktivitet som ska stödja övervakningsramen, och
underrätta kommissionen om att de har utsetts.
De nationella kontaktpunkterna för hälsofrämjande fysisk aktivitet kommer i
synnerhet att samordna tillgängliggörandet av uppgifter om fysisk aktivitet för övervakningsramen.
Uppgifterna bör matas in i den befintliga WHO-databasen om kost och fysisk
aktivitet (NOPA); de bör också underlätta samarbetet kring
policy för hälsofrämjande fysisk aktivitet mellan olika förvaltningar. –
Föra
ett nära samarbete sinsemellan och med kommissionen genom regelbundna utbyten
av information och bästa lösningar beträffande framhävandet av hälsofrämjande
fysisk aktivitet i de relevanta unionsstrukturerna för idrott och folkhälsa som
en grund för förstärkt samordning av policyn. 2. Kommissionen
bör vidta följande åtgärder: –
Bistå medlemsstaterna när de antar nationella strategier, utarbetar tillvägagångssätt
för policy för hälsofrämjande fysisk aktivitet över sektorsgränserna och
genomför motsvarande handlingsplaner, genom att underlätta utbytet av information
och bra lösningar, effektivt lärande av varandra, nätverkssamarbete och fastställande
av lyckade tillvägagångssätt när det gäller att framhäva hälsofrämjande fysisk
aktivitet. –
Verka för inrättandet och den praktiska
tillämpningen av övervakningsramen för hälsofrämjande fysisk aktivitet, med ledning
av befintliga former för övervakning och uppgiftsinsamling på detta område,
genom följande åtgärder: –
Med hjälp av experter tillhandahålla riktat stöd
för kapacitetsuppbyggnad av och utbildning för de nationella kontaktpunkterna
för hälsofrämjande
fysisk aktivitet, och där det är lämpligt till andra företrädare för relevanta myndigheter. –
Undersöka om de insamlade uppgifterna kan användas
till att vartannat år framställa europeisk statistik[38] om nivån på fysisk aktivitet. –
Stödja Världshälsoorganisationen i den vidare
utvecklingen av aspekter i NOPA-databasen
som gäller fysisk aktivitet genom att
anpassa den till den övervakningsram som anges i bilagan till denna
rekommendation. –
Stödja och föra ett nära samarbete med
Världshälsoorganisationen i utarbetandet och offentliggörandet av
landsspecifika överblickar av hälsofrämjande fysisk aktivitet och analyser av
trender inom hälsofrämjande fysisk aktivitet. –
Vart tredje åt rapportera om framstegen med genomförandet av denna
rekommendation med ledning av den information som anges i rapporteringssystemet
i övervakningsramen och annan relevant information om utvecklingen och
genomförandet av policy för framhävande av hälsofrämjande fysisk aktivitet som medlemsstaterna
tillhandahåller. –
Utföra
en utvärdering efter sex år av genomförandet av rådets rekommendation. Utfärdad i Bryssel den På
rådets vägnar Ordförande BILAGA Föreslagna
indikatorer för att utvärdera genomförandet av EU:s riktlinjer för fysisk
aktivitet (nedan kallade riktlinjer) Tematiska områden i riktlinjerna || Föreslagna indikatorer Internationella rekommendationer och riktlinjer om fysisk aktivitet (riktlinjer 1-2) || 1. Nationell rekommendation om fysisk aktivitet i hälsosyfte 2. Vuxna som uppfyller WHO:s minimirekommendation om fysisk aktivitet i hälsosyfte 3. Barn och ungdomar som uppfyller WHO:s minimirekommendation om fysisk aktivitet i hälsosyfte Ett sektorsövergripande tillvägagångssätt (riktlinjer 3-5) || 4. Nationell samordningsmekanism för framhävande av hälsofrämjande fysisk aktivitet 5. Medel avsedda särskilt till framhävande av hälsofrämjande fysisk aktivitet Idrott (riktlinjer 6-13) || 6. Nationell policy och/eller handlingsplan för idrott för alla 7. Program med idrottsklubbar för hälsa 8. Ramverk för att stödja möjligheterna att utöka tillgången till fritids- eller motionsanläggningar för låginkomstgrupper 9. Målgrupper som den nationella policyn för hälsofrämjande fysisk aktivitet vänder sig till Hälsa (riktlinjer 14-20) || 10. Övervakning och bevakning av fysisk aktivitet 11. Rådgivning om fysisk aktivitet 12. Utbildning om fysisk aktivitet i kursplanen för hälso- och sjukvårdspersonal Utbildning (riktlinjer 21-24) || 13. Gymnastik och idrott i grundskola och gymnasium 14. System för framhävande av fysisk aktivitet kopplade till skolan 15. Hälsofrämjande fysisk aktivitet i utbildningen av idrottslärare 16. System för att främja aktivt resande till skolan Miljö, stadsplanering och allmän säkerhet (riktlinjer 25-32) || 17. Nivån på cyklande/promenader till fots 18. Europeiska riktlinjer för att förbättra infrastrukturer för fysisk aktivitet på fritiden Arbetsmiljö (riktlinjer 33-34) || 19. System för att främja aktivt resande till arbetet || 20. System för att främja fysisk aktivitet på arbetsplatsen Äldreomsorg (riktlinjer 35-37) || 21. System för samhällsinsatser för att främja fysisk aktivitet bland äldre Indikatorer/utvärdering (riktlinje 38) || 22. Nationell policy för hälsofrämjande fysisk aktivitet som inbegriper en utvärderingsplan Allmänhetens medvetenhet (riktlinje 39) || 23. Förekomst av en nationell medvetandegörandekampanj om fysisk aktivitet FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM
FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets
eller initiativets beteckning: Förslag till rådets rekommendation om att framhäva hälsofrämjande
fysisk aktivitet i alla sektorer 1.2. Berörda politikområden i den
verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen [39] Utbildning och kultur: Idrott / Budgetrubrik 15
01 02 11 1.3. Typ av förslag eller initiativ
■ Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande
åtgärd[40]
¨ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för
kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Förslagets övergripande mål är att bidra till ett
friskare och mer produktivt samhälle genom att höja nivån på hälsofrämjande
fysisk aktivitet i EU. De operativa kostnaderna till följd av den
föreslagna rekommendationen från rådet kommer att täckas ur avsnittet om idrott
i programmet Erasmus+ (se respektive finansieringsöversikt för rättsakt). Denna
finansieringsöversikt gäller endast kostnaderna för den föreslagna
expertgruppen, det vill säga administrativa kostnader. 1.4.2. Specifika mål eller
verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som
berörs Specifikt mål: expertgruppens mål är att - tillhandahålla
riktat stöd till kapacitetsuppbyggnad och utbildning för nationella kontaktpunkter
för hälsofrämjande
fysisk aktivitet och, där det är lämpligt, till andra företrädare för relevanta myndigheter, - stödja
Världshälsoorganisationen i den vidare utvecklingen av de fysiska aspekterna av
NOPA-databasen genom att anbassa den till den övervakningsram som fastställs i
bilagan till rekommendationen, -
stödja och nära samarbeta med Världshälsoorganisationen i utarbetandet och offentliggörandet
av landsspecifika överblickar över hälsofrämjande fysisk aktivitet och analyser
av tendenser inom hälsofrämjande fysisk aktivitet. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och
budgeteringen: Verksamhet
i den verksamhetsbaserade budgeteringen 15.05: Uppmuntra och främja ungdoms-
och idrottssamarbete 1.4.3. Verkan eller resultat som
förväntas Beskriv den verkan som
förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
befolkningen som berörs. Expertgruppens verksamhet
kommer att leda till följande resultat: - Stöd till
kapacitetsuppbyggnad och utbildning för nationella kontaktpunkter för
hälsofrämjande fysisk aktivitet och andra relevanta myndigheter. - Stöd till
Världshälsoorganisationen i den vidare utvecklingen av de fysiska aspekterna av
NOPA-databasen, - Stöd till
Världshälsoorganisationen i utarbetandet och offentliggörandet av
landsspecifika överblickar över hälsofrämjande fysisk aktivitet och analyser av
tendenser inom hälsofrämjande fysisk aktivitet. De kostnader som är
föremål för denna finasnieringsöversikt täcker kostnaderna för expertgruppens
möten i samband med rekommendationen, därför utgör de endast administrativa kostnader.
Driftskostnaderna täcks av avsnittet om idrott i programmet Erasmus+. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av
resultat eller verkan - Inrättande och praktisk
tillämpning av en övervakningsram för hälsofrämjande fysisk aktivitet på EU-nivå. - Regelbunden
rapportering om hälsofrämjande fysisk aktivitet till medlemsstaterna. 1.5. Motivering till förslaget
eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på
kort eller lång sikt Beträffande expertgruppen finns det inga speciella
behov som ska tillgodoses. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på
unionsnivå Utan en åtgärd från EU:s sida skulle inte en sådan
expertgrupp kunna bildas. Som det förklaras i konsekvensbedömningen för
initiativet kan EU:s verksamhet tillföra avsevärt värde utöver det som
medlemsstaterna själva kan uppnå. Expertgruppen kommer att vara huvudorganet som
diskuterar och styr genomförandet av rekommendationen och det forum där
samordningen av policy för framhävandet av hälsofrämjande fysisk aktivitet äger
rum. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök
eller åtgärder Inom den första EU-arbetsplanen för idrott, som
antogs av rådet i maj 2011 och täcker åren 2011-2014, inrättades sex
arbetsgrupper inom idrott. En av dessa grupper, expertgruppen för idrott, hälsa
och deltagande, har spelat en aktiv roll i framtagningen av de idéer som utgör
grunden till kommissionens förslag till rådets rekommendation inom hälsofrämjande
fysisk aktivitet. Detta initiativ bygger alltså direkt på den erfarenheten. 1.5.3. Förenlighet med andra
finansieringsformer och eventuella synergieffekter Förslaget ligger helt i linje med programmet Erasmus+
och EU:s arbetsplan för idrott, i vilka hälsofrämjande fysisk aktivitet ingår
som ett prioriterat handlingsområde. 1.6. Tid under vilken åtgärden
kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen ■ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad
tid –
¨ Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till
[den DD/MM]ÅÅÅÅ –
■ Det
påverkar resursanvändningen från 2014 till 2020 ¨ Förslag eller initiativ som pågår under en
obegränsad tid –
Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, –
beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för
genomförandet [41] Från och med 2014 års budget ■ Direkt förvaltning som sköts av
kommissionen –
■ av dess avdelningar (GD EAC) –
¨ via genomförandeorgan ¨ Delad förvaltning
med medlemsstaterna ¨ Indirekt förvaltning genom delegering till –
¨ tredjeländer eller organ som de har utsett –
¨ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange
vilka) –
¨ EIB och Europeiska investeringsfonden –
¨ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen –
¨ offentligrättsliga organ –
¨ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom
offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier –
¨ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts
genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga
ekonomiska garantier –
¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen
och som anges i den grundläggande rättsakten. – Vid fler än en metod, ange kompletterande
uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning
och rapportering Experterna ska sammanträda tre gånger om året, och
en rapport ska redigeras efter varje möte. 2.2. Administrations- och kontrollsystem
2.2.1. Risker som identifierats – kommissionens
gängse regler om förvaltning av expertgrupper ska gälla 2.2.2. Uppgifter om det interna
kontrollsystemet – kommissionens gängse regler om förvaltning av expertgrupper
ska gälla. 2.2.3. Beräknade kostnader för och
fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel – kommissionens
gängse regler om förvaltning av expertgrupper ska gälla. 2.3. Åtgärder för att förebygga
bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller
planerade) – kommissionens gängse regler om förvaltning av expertgrupper ska
gälla. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER
AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den
fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”) Redovisa enligt de berörda rubrikerna i
budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda
budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budget-ramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning………………………...……….] || Diff./Icke-diff. ([42]) || från Efta-länder[43] || från kandidat-länder[44] || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen || Totalt anslag GD EAC 15.01.02.11 (expertmöten) || Icke-diff. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ · Nya budgetrubriker som föreslås - ej tillämpligt Redovisa enligt de
berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik –
de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budget-ramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning………………………...……….] || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidat-länder || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen || […][XX.YY.YY.YY] || || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 3.2. Beräknad inverkan på
utgifterna Kostnaderna för
initiativets operativa del täcks av idrottsavsnitttet i programmet Erasmus+
(budgetrubrik 15.02.03); denna finieringsöversikt gäller endast administrativa
utgifter. 3.2.1. Sammanfattning av den
beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer || [Beteckning………………………………………...……….] || || GD <…….> || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018 2019 2020 || TOTALT || Driftsanslag || || || || || || || || || Budgetrubrik 15 || Åtaganden || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Betalningar || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Betalningar || (2a) || || || || || || || || || Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för särskilda program[45] || || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) || || (3) || || || || || || || || || TOTALA anslag för för GD <…….> || Åtaganden || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Betalningar || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || || TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för särskilda program || (6) || || || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIK <…….> i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Betalningar || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen
påverkas av förslaget eller initiativet: ej tillämpligt TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || || TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för särskilda program || (6) || || || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Betalningar || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018 2019 2020 || TOTALT GD EAC || Personalresurser || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Övriga administrativa utgifter || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 GD <…….> TOTALT || Anslag || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018 2019 2020 || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Betalningar || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Beräknad inverkan på
driftsanslagen –
■ Förslaget/initiativet
kräver inte att driftsanslag tas i anspråk. Driftsanslag till följd av denna
rekommendation täcks av finansieringsöversikten för programmet Eramsmus + (se
ovan). –
¨ Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt
följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till
tre decimaler) Mål- och resultatbeteck-ning ò || || || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT RESULTAT Typ[46] || Genomsnittliga kostnader || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Totalt antal || Total kostnad SPECIFIKT MÅL nr 1…[47] || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 1 || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av
administrativ natur 3.2.3.1. Sammanfattning –
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur
tas i anspråk –
■ Förslaget/initiativet
kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro
(avrundat till tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018 2019 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A Övriga administrativa utgifter || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Belopp utanför RUBRIK 5[48] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A Andra utgifter av administrativ natur || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTALT || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Personalbehoven ska
täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att
förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom
generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i
fråga om budgetmedel. 3.2.3.2. Beräknat personalbehov –
■ Förslaget/initiativet
kräver inte att personalresurser tas i anspråk –
¨ Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk
enligt följande: Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter || || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redo-visa inver-kan på resurs-använd-ningen (jfr punkt 1.6) || Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || || || XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || || || || || || || || XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || Extern personal (i heltidsekvivalenter)[49] || || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget) || || || || || || || || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna) || || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || - vid huvudkontoret || || || || || || || || - vid delegationer || || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || || TOTALT || || || || || || || XX motsvarar det
politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas
med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta
åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom
generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i
fråga om budgetmedel. Beskrivning av
arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Extern personal || 3.2.4. Förenlighet med den gällande
fleråriga budgetramen –
■ Förslaget/initiativet
är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen –
¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda
rubriken i den fleråriga budgetramen Förklara i förekommande fall vilka ändringar i
planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp. –
¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen
utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[51]. Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda
rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp. 3.2.5. Bidrag från tredje part –
■ Det
ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet –
Förslaget eller initiativet kommer att
medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || || 3.3. Beräknad inverkan på
inkomsterna –
■ Förslaget/initiativet
påverkar inte budgetens inkomstsida. –
¨ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: –
¨ Påverkan på egna medel –
¨ Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[52] År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) Artikel …………. || || || || || || || || Ange vilka budgetrubriker
i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att
avsättas för särskilda ändamål. Ange med vilken metod
inverkan på inkomsterna har beräknats. [1] Det rör sig bland annat om lägre risk för hjärt- och kärlsjukdomar,
vissa typer av cancer samt typ 2-diabetes, förbättringar
av muskel- och skeletthälsa och kontroll av kroppsvikten. Se till exempel The Lancet, Volym 380, nummer 9838, s. 219-229, 21 juli 2012. [2] Health
at a glance, Europa 2012, OECD. [3] Physical
Activity Guidelines Advisory Committee
Report 2008, U.S.
Department of Health and Human Services. [4] Global
Health Risks, Mortality and Burden of Disease Attributable to Selected Major
Risks, WHO 2009. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [6] Belägg
från undersökningar i medlemsstaterna har tagits med i den konsekvensbedömning
som åtföljer detta förslag. [7] Game
Plan: a strategy for delivering Government’s sport and physical activity
objectives, http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf.
I en nyare vetenskaplig publikation hänvisas det till högre årliga direkta
sjukvårdskostnader och indirekta kostnader per capita (i Australien, Schweiz
och USA) på grund av fysisk inaktivitet, där man även anger att omfånget av
ekonomiska konsekvenser av fysisk inaktivitet är svårt att jämföra för
närvarande. Se the Lancet: "The pandemic of
physical inactivity: global action for public health"; Volym 380, nummer
9838, s. 219-229, 21 juli 2012. [8] FN:s
politiska förklaring från högnivåmötet i
generalförsamlingen om förebyggande och kontroll av icke smittsamma sjukdomar (resolution 66/2), 2011, och uppföljningsinsatser som man enats om vid
Världshälsoförsamlingen 66:e möte, maj 2013, Geneve. [9] Arbetsdokument:
tabell om genomförandet av EU:s riktlinjer för fysisk
aktivitet: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet.
Rekommenderade policyåtgärder för att stödja hälsobefrämjande fysisk aktivitet,
oktober 2008; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [11] Europeiska
kommissionen: Vitboken om idrott, KOM(2007) 391 slutlig, 11.7.2007. [12] Europeiska
kommissionen: vitboken om en EU-strategi för hälsofrågor
som rör kost, övervikt och fetma, KOM(2007) 279 slutlig,
30.5.2007. [13] Europeiska
kommissionen: Särskild Eurobarometer 334 om sport och motion, mars 2010. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all [15] Europeiska
kommissionen: Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla,
KOM(2010) 2020 slutlig, 3.3. 2010. [16] The
Lancet, Volym 380, nummer 9838, s. 219-229, 21 juli 2012. [17] “For physical activity the science of how to change individual
behaviours has overshadowed efforts to understand true population change.
Because of this unbalanced focus, the structural and systemic changes necessary
to promote physical activity in populations (…) across various sectors have not
yet been addressed systematically. (…) A similar experience occurred in tobacco
control, where initially the burden of responsibility was put solely on
individuals. Once that view expanded to include recognition of societal
responsibility as well, population-level action and changes in smoking
prevalence followed.” The Lancet, Volym 380, nummer 9838, s.
219-229, 21 juli 2012. [18] Detta har bland annat bekräftats i en nyligen genomförd undersökning av
vilken det framgick, att med några få undantag, har utarbetandet av nationella
politiska dokument om fysisk aktivitet i Europa börjat
först under de senaste åren. Se
Daugbjerg et al: ”Promotion of Physical Activity in the European Region:
Content Analysis of 27 National Policy Documents”. Journal
of Physical Activity and Health, 2009, nummer 6, s.
805-817. [19] Rådets
resolution om EU-arbetsplanen för idrott för 2011-2014, EUT C nr 162, 1.6.2011. [20] Europeiska
kommissionen: Meddelande om utveckling av idrottens europeiska dimension, KOM(2011) 12
slutlig, 18.1.2011. [21] Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2012 om
idrotten europeiska dimension (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf [23] WHO:s globala strategi för kost, motion och hälsa,
URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf
[24] WHO:s globala rekommendationer om fysisk aktivitetför hälsa. URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf. [26] Se fotnot 22. [27] WHO
NOPA-databas; URL: http://data.euro.who.int/nopa/ [28] I
konsekvensbedömningen (bilaga V) har man beräknat genomsnittskostnaden per
medlemsstat. [29] I konsekvensbedömningen (bilaga V) har man beräknat de
förenade kostnaderna för unionens budget. Som del av den förberedande
verksamheten inom idrott för 2013 testar kommissionen i samarbete med Världshälsoorganisationen,
sätt på vilka man skulle kunna stödja medlemsstaternas verksamhet i samband med
övervakningen av utvecklingen och genomförandet av policyn för hälsofrämjande
fysisk aktivitet. [30] KOM(2010) 2020. [31] Europeiska
kommissionen: Särskilda Eurobarometerundersökningen om idrott och motion, mars
2010. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [34] Rådets
slutsatser om underlättande av hälsofrämjande fysisk aktivitet, URL:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf;
Rådets slutsatser om hälsosamt åldrande under hela livet, URL: http://ec.europa.eu/health/ageing/docs/council_ccl_2012_c396-02_sv.pdf [35] KOM(2011)
12 slutlig. [36] EUT
C 162, 1.6.2011. [37] I
övervakningsramen anges minimala rapporteringskrav beträffande de allmänna
aspekterna på framhävandet av hälsofrämjande fysisk
aktivitet som alla medlemsstater kan uppfylla. Övervakningsramen beskrivs
närmare i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar
som åtföljer denna rekommendation. [38] Se kommissionens beslut om Eurostat av den 17 september
2012 (2012/504/EU): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:EN:PDF. [39] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad
budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB. [40] I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i
budgetförordningen. [41] Närmare uppgifter om förvaltningsmetoder och hänvisningar
till budgetförordningen finns på webbplatsen BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Differentierade respektive icke-differentierade anslag. [43] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen. [44] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella
kandidatländer i västra Balkan. [45] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [46] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster
som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal
kilometer väg som har byggts). [47] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika
mål…”. [48] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [49] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som
inte används i den svenska versionen]. [50] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom
driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster). [51] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet
(avseende perioden 2007–2013). [52] När det gäller traditionella egna medel (tullar och
sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag
för uppbördskostnader.