EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0706
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing an action programme for customs and taxation in the European Union for the period 2014-2020 (FISCUS) and repealing Decisions N°1482/2007/EC and N°624/2007/EC
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av ett åtgärdsprogram för tull- och skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscus) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG och nr 624/2007/EG
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av ett åtgärdsprogram för tull- och skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscus) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG och nr 624/2007/EG
/* KOM/2011/0706 slutlig - 2011/0341 (COD) */
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av ett åtgärdsprogram för tull- och skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscus) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG och nr 624/2007/EG /* KOM/2011/0706 slutlig - 2011/0341 (COD) */
MOTIVERING
1.
BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
Den 29 juni 2011 antog kommissionen förslaget
till nästa fleråriga budgetram för perioden 2014–2020[1] med en
budget för att genomföra Europa 2020-strategin, där bl.a. en ny omgång Tull-
and Fiscalisprogram föreslås. I linje med kommissionens förenklingspolitik och
med hänsyn till de gemensamma dragen hos de befintliga tull- och
fiscalisprogrammen föreslås ett enda gemensamt framtida program (Fiscus), där
inte desto mindre tull- och skattefrågornas olika karaktär respekteras. Detta
program kommer att bidra till Europa 2020-strategin för en smart och
hållbar tillväxt för alla[2]
genom att stärka den inre marknadens funktion och dess tullunion. Genom att
påskynda teknisk utveckling och innovation inom de nationella skatteförvaltningarna
så att de utvecklas till e-skatteförvaltningar bidrar det nya programmet också
till upprättandet av en digital inre marknad (”En digital agenda för Europa”). Genom att uppbära tullar, avgifter och skatter
skyddar tullunionen EU:s och dess medlemsstaters ekonomiska intressen[3]. Enligt
tullunionens regler måste varor med ursprung i tredjeländer uppfylla
unionslagstiftningens krav innan de kan befordras fritt inom unionen. Detta
förutsätter att stora handelsvolymer – 7 tulldeklarationer per sekund – hanteras
dagligen, och tullen måste avväga behovet av att underlätta handeln för
näringslivet mot kravet att skydda privatpersoner mot sådant som riskerar deras
trygghet och säkerhet. Detta kan bara uppnås genom ett intensivt operativt
samarbete mellan medlemsstaternas tullförvaltningar, mellan dessa och andra
myndigheter och med näringslivet och andra tredje parter. För att skattesystemen
ska fungera friktionsfritt på den inre marknaden krävs att de nationella
skatteförvaltningarna behandlar gränsöverskridande transaktioner ändamålsenligt
och effektivt, och att skattebedrägeri förebyggs och bekämpas och
skatteinkomster skyddas. Detta förutsätter utbyte av stora informationsmängder
mellan skatteförvaltningarna och att deras arbete effektiviseras, men också i
lika mån att man minskar den administrativa och ekonomiska bördan och
tidsåtgången för de skattebetalare som är involverade i gränsöverskridande
verksamhet. Detta kan enbart uppnås genom ett intensivt samarbete mellan
medlemsstaternas skatteförvaltningar och tredje parter. Det föreslagna programmet kommer att stödja samarbete
mellan tull- och skattemyndigheter och andra berörda parter. Det är det
efterföljande programmet till både Tull 2013-programmet och Fiscalis
2013-programmet, som båda löper ut den 31 december 2013. Det föreslagna
Fiscusprogrammet kommer att främja samarbete i tull- och skattefrågor i unionen
baserat på dels personligt nätverksbyggande och kompetensuppbyggnad, dels
uppbyggnad av IT-kapacitet. Den första delen möjliggör utbyte av bästa praxis
och operativa kunskaper bland medlemsstaterna och de andra länder som deltar i
programmet. Genom den senare delen kan programmet finansiera avancerad
IT-infrastruktur och avancerade IT-system som möjliggör att unionens tull- och
skatteförvaltningar utvecklas till fullfjädrade e-förvaltningar. Programmets
viktigaste mervärde är att förbättra medlemsstaternas förmåga att uppbära
inkomster och hantera allt mer komplicerade handelsflöden, samtidigt som
kostnaderna för att utveckla verktygen för dessa ändamål minskas.
2.
RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
2.1.
Samråd och experthjälp
I samband med utvärderingen efter halva tiden
av de nuvarande programmen[4]
studerade en konsult graden av måluppfyllelse, effektivitet och relevans hos
samt mervärdet av det nuvarande Tull 2013-programmet och det nuvarande Fiscalis
2013-programmet. Till grund för detta låg uppgifter från övervakningen av de
olika verksamheterna. Vid utvärderingen efter halva tiden av Tull
2013-programmet skedde samråd med näringslivets representanter. En annan konsult studerade en möjlig struktur
för det framtida Tull och Fiscalis-programmet[5]: dess uppgifter, mål och potentiella
policyval, inbegripet en övergripande analys av tullunionens framtida
utmaningar och strukturella problem samt hur dess funktionssätt kan förbättras.
För den sistnämnda aspekten skedde samråd med tullexperter på olika nivåer. Med
hänsyn till betydelsen av de verksamheter som rör informationsutbyte utfördes
en separat studie av en framtida strategi för att genomföra informationsutbyte.
Denna studie presenterades i seminarier med skatte- och tullförvaltningarnas
högsta informationsansvariga i juni 2011. Resultaten av studien om de framtida
programmen diskuterades med de deltagande ländernas företrädare i seminarier
under juni och juli 2011. Som en förberedelse för dessa anordnades
rundabordssamtal under våren 2011 inom ramen för de relevanta
programkommittéerna[6],
där de deltagande länderna uppmanades identifiera programmens främsta styrkor
och möjliga sätt att effektivisera programmen. I konsekvensbedömningar analyserades
effekterna av att fortsätta med tull- respektive Fiscalisprogrammet. Dessa
konsekvensbedömningar godkändes av konsekvensbedömningsnämnden. Ett flertal av rekommendationerna om
utformning och ytterligare förbättringar av programmen inbegreps i det framtida
programförslaget, särskilt i fråga om utformning av programverksamheter och
formulering av programmålen. Rekommendationerna rörde främst införandet av nya
särskilda mål eller förnyad tonvikt på befintliga mål. På skatteområdet
inriktades de på att minska den administrativa bördan för skatteförvaltningar
och skattebetalare, att förbättra samarbetet med tredjeländer och tredje parter
och att förstärka bedrägeribekämpningen. På tullområdet skulle programmet mer
inriktas på samarbete med tredjeländer, näringslivet och branschorganisationer
samt underlättande av handeln. I utvärderingarna efter halva tiden
rekommenderades även införande av nya verktyg för att hantera nya problem, i
synnerhet samarbete i fråga om vissa operativa uppgifter, bättre spridning av
programverksamheternas resultat med användning av samarbetsmetoder online och
utformning av strukturer för att bättre övervaka programmets resultat.
2.2.
Konsekvensbedömning
Mot bakgrund av de övergripande politiska
förutsättningar och problem som tull- och skattesystem måste hantera under det
kommande decenniet har man i konsekvensbedömningarna analyserat och jämfört ett
antal policyalternativ för respektive program. Gemensamma policyalternativ: (1)
Utgångsscenario:
innebär att programmen fortsätter med nuvarande mål och utformning. (2)
Upphörande med programmen: båda programmen upphör och någon EU-finansiering ges inte längre för
IT-verktyg, gemensamma åtgärder eller utbildningsverksamhet till stöd för samarbete
på tull- och skatteområdet. Särskilda policyalternativ på tullområdet: (3)
Ökat stöd till efterlevnad av EU-rättsliga
skyldigheter, t.ex. den moderniserade tullkodexen:
Detta policyalternativ innebär en utvidgning av utgångsscenariot genom att
programmet anpassas till de nya behov som följer av en ständigt föränderlig
tullunion. Detta innefattar införande av nya IT-system som de fastställs i EU:s
tullagstiftning, ett gradvis införande av en modell för gemensam utveckling av
IT-system och en modernisering av bakomliggande styrning, arkitektur och
teknik. (4)
Ökat stöd till efterlevnad av EU-rättsliga
skyldigheter och ekonomisk hjälp till uppbyggnad av teknisk kapacitet: Utöver innehållet i det föregående alternativet skulle detta
alternativ inbegripa ett system för ekonomisk hjälp genom vilket
medlemsstaterna kan begära stöd för att förvärva utrustning för att övervaka
land-, sjö- och luftgränser, t.ex. skannrar eller laboratorieutrustning. Detta
skulle hjälpa medlemsstaterna att iaktta kraven på snabbare och effektivare
kontroller i en miljö av ständigt föränderlig teknik. (5)
Ökat stöd till efterlevnad av EU-rättsliga
skyldigheter, och en IT-miljö som i största möjliga utsträckning är gemensam: Utöver innehållet i alternativ 3 skulle detta alternativ hjälpa EU:s
tullmyndigheter att dra fördel av en i största möjliga utsträckning gemensam
utveckling och drift av europeiska IT-system för att genomföra EU:s
tullagstiftning, t.ex. den moderniserade tullkodexen och andra tullrelaterade
rättsakter. Genom detta alternativ skulle de offentliga myndigheterna få ökat
stöd för att utveckla och införa alla de system som krävs för en Europatäckande
elektronisk tullmiljö och företagen få stöd för att ansluta sig till dessa
system. Särskilda policyalternativ på
skatteområdet: (6)
Uppgradering av utgångsscenariot: Detta alternativ skulle innefatta utgångsscenariot, med anpassning av
de särskilda målen till framtida utveckling. Programmet skulle lägga
ytterligare fokus på bekämpning av skattebedrägeri, skatteflykt och
skatteundandragande jämfört med det nuvarande programmet, med beaktande av den
stora administrativa bördan för skattebetalare och skatteförvaltningar och
samarbetet med tredjeländer och tredje parter. För detta alternativ krävs
enbart en marginellt högre budget jämfört med det nuvarande Fiscalisprogrammet. (7)
Uppgradering och nya politikområden: Utöver att ta itu med de problem som beskrivs under alternativet
”Uppgradering av utgångsscenariot” skulle detta alternativ erbjuda en möjlighet
att utvidga samarbetet till nya områden, beroende på politisk utveckling. Det
skulle särskilt göra det möjligt att underlätta en samstämmig tillämpning och
ett samstämmigt genomförande av denna nya lagstiftning och att genomföra det
därtill relaterade informationsutbytet och administrativa samarbetet. Konsekvensbedömningarna ledde till följande
rekommendation: På tullområdet skulle alternativ 3 ”Ökat stöd till
efterlevnad av EU-rättsliga skyldigheter, t.ex. den moderniserade tullkodexen”
vara det bästa alternativet, medan alternativ 6 ”Uppgradering av
utgångsscenariot” är det bästa alternativet på skatteområdet. Båda
alternativen är i linje med förslaget till en ny budget för Europa 2020 och kan
godtas av medlemsstaterna. På tullområdet har alternativet ”Ökat stöd till
efterlevnad av EU-rättsliga skyldigheter och ekonomisk hjälp till uppbyggnad av
teknisk kapacitet” inte valts, eftersom förvärv av utrustning för uppbyggnad av
teknisk kapacitet skulle kunna samfinansieras genom andra program, däribland
regionala strukturfondsprogram, samtidigt som samstämmighet uppnås med de
särskilda målen i det föreslagna Fiscusprogrammet.
3.
RÄTTSLIGA ASPEKTER
3.1.
Rättslig grund
Detta förslag har två rättsliga grunder. De tullrelaterade
aspekterna baseras på artikel 33 i fördraget om Europeiska unionens
funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken EU kan vidta åtgärder när det
gäller tullsamarbete och EU:s tullunion. Många aspekter av skattepolitiken ingår till
övervägande del i den nationella behörigheten. Det föreslagna programmet kan
emellertid inte betraktas som en skattepolitisk åtgärd som ingår i den
nationella behörigheten. Programmet syftar till att förbättra samarbetet mellan
skatteförvaltningar med hjälp av olika mekanismer och metoder samt nödvändig
finansiering. Det program som genomförs av kommissionen kommer inte att leda
till en ytterligare harmonisering av de nationella skattesystemen utan gör det
möjligt att minska de negativa effekter som följer av 27 olika skattesystem,
t.ex. snedvridning av konkurrensen, administrativa bördor för förvaltningar och
skattebetalare och aktiviteter för att hitta den mest fördelaktiga
skattejurisdiktionen. Den åtgärd som föreslås är således tydligt en åtgärd till
stöd för den inre marknaden som gör att de olika skattesystemens funktion på
den inre marknaden kan förbättras. Den rättsliga grunden för programmets skatterelaterade
aspekter är därför artikel 114 i EUF-fördraget.
3.2.
Subsidiaritet och proportionalitet
Åtgärder på unionsnivå snarare än nationell
nivå är nödvändiga av följande skäl: ·
Tullunionen ingår i EU:s
exklusiva befogenhet. Genom att överföra sin befogenhet till unionen har
medlemsstaterna genom sakens natur gått med på att åtgärder på tullområdet
genomförs bättre på EU-nivå. Unionens regelverk i sig säkerställer dock inte
tillräckligt att tullunionen fungerar korrekt. Regelverket bör kompletteras med
stödjande åtgärder i enlighet med tullprogrammet, så att det säkerställs att
EU:s tullagstiftning tillämpas på ett allt mer samstämmigt och harmoniserat
sätt. ·
Många av verksamheterna på tullområdet är av
gränsöverskridande karaktär och involverar eller berör samtliga 27
medlemsstater, och de kan således inte skötas av enskilda medlemsstater på ett
ändamålsenligt och effektivt sätt. Det krävs åtgärder på EU-nivå för att stödja
den europeiska dimensionen av tullens arbete, undvika snedvridningar på den
inre marknaden och främja ett ändamålsenligt skydd av EU:s yttre gränser. ·
I detta hänseende är åtgärder på EU-nivå motiverade
för att se till att tullunionen och dess gemensamma regelverk fungerar korrekt
och vidareutvecklas, eftersom sådana åtgärder har visat sig vara det mest
effektiva och ändamålsenliga svaret på de brister och utmaningar som har
kännetecknat genomförandet av EU:s tullunion och tullsamarbete. ·
När det gäller skatter räcker det inte att
anta lagstiftning på EU-nivå och ta för givet att dess genomförande blir
friktionsfritt och att, om motsatsen inträffar, ett överträdelseförfarande är
tillräckligt. För att skatteregler på EU-nivå och nationell nivå ska genomföras
effektivt krävs samarbete och samordning på EU-nivå. ·
De problem som har identifierats på skatteområdet
kan inte hanteras om inte kommissionen har en styrande roll och om inte
medlemsstaterna uppmanas att se längre än till gränserna för sitt
administrativa territorium. Utan ett intensivt samarbete och en intensiv
samordning mellan medlemsstaterna kommer illojal skattekonkurrens och
aktiviteter för att hitta den mest fördelaktiga skattejurisdiktionen att öka i
omfattning, samtidigt som bedragare skulle utnyttja det bristande samarbetet
mellan nationella myndigheter. ·
Ur ekonomisk synvinkel är åtgärder på
EU-nivå mycket mera effektivt. Ryggraden i tull- och skattesamarbetet är ett
dedicerat kommunikationsnät med hög säkerhetsnivå. Det kopplar samman
nationella tull- och skatteförvaltningar genom ca 5 000
anslutningspunkter. Detta gemensamma datornät garanterar att varje enskild
nationell förvaltning bara behöver koppla upp sig en gång till denna gemensamma
infrastruktur för att kunna utbyta varje slags upplysning. Om en sådan
infrastruktur inte skulle finnas skulle medlemsstaterna behöva koppla upp sig
26 gånger för att nå alla andra medlemsstaters nationella system. Enligt artikel 17 i fördraget om Europeiska
unionen ska kommissionen samordna, verkställa och förvalta i enlighet med de
villkor som fastställs i fördragen. Kommissionen måste samordna sig med
nationella tull- och skattemyndigheter, med specialiserade företrädare, på
operativ nivå och långfristig basis, med tanke på de nuvarande och framtida
utmaningar för unionen som identifierats på tull- och skatteområdet.
Programmets olika forum och verktyg ger en lämplig struktur för att
kommissionen ska kunna fullgöra sin samordnande uppgift på tull- och
skatteområdet. Fiscusprogrammet är följaktligen förenligt
med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (enligt artikel 5 i
fördraget om Europeiska unionen).
3.3.
Regleringsform
Enligt slutsatsen i de nämnda
konsekvensbedömningarna är en åtgärd på EU-nivå i form av ett
program för att finansiera verksamheter lämplig. Mot bakgrund av det positiva
gensvaret i utvärderingarna efter halva tiden av Tull 2013-programmet och
Fiscalis 2013-programmet, föreslår kommissionen ett efterföljande
Fiscusprogram. Även om det nya programmet i första hand
riktar sig till medlemsstaterna och deras myndigheter är avsikten att framtida
programverksamheter ska involvera externa intressenter i större utsträckning än
vad som gällt tidigare. Med hänsyn till detta är en förordning den lämpliga
regleringsformen för fastställande av programmet, snarare än de beslut som
gällde för de tidigare programmen.
4.
BUDGETKONSEKVENSER
Tidpunkten för översyn av program för
EU-finansiering är kopplad till förslaget till en ny flerårig budgetram, i
enlighet med kommissionens arbetsprogram. Enligt detta förslag innehåller denna
förordning om Fiscusprogrammet en budgetram på 777 600 000 euro
(i löpande priser) för perioden 2014–2020. Fiscusprogrammet kommer att genomföras med
hjälp av direkt central förvaltning, där olika verksamheter har olika
prioritet. I de arbetsprogram som fastställs tillsammans med intressenter anges
prioriteringarna för en viss period.
5.
ÖVRIGT
5.1.
Anmärkningar till vissa regler
5.1.1.
Kapitel I: Allmänna bestämmelser
I fråga om de tullrelaterade aspekterna är
programmets tillämpningsområde särskilt inriktat på hur EU:s tullunion
fungerar. När det gäller de skatterelaterade aspekterna har programmet gjorts
förenligt med nyligen antagen unionsskattelagstiftning, i det att programmet
inte bara täcker mervärdesskatt, punktskatter och skatter på inkomst och
kapital utan också andra skatter som är föremål för skattelagstiftning på
EU-nivå. Fiscusprogrammet kommer att vara öppet för
medlemsstaters, kandidatländers och potentiella kandidaters deltagande.
I linje med unionens övergripande politik i detta avseende kommer även de
länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken att på vissa villkor
kunna delta i programmet. Slutligen kan ”externa experter” (t.ex. företrädare
för andra myndigheter, näringslivet och nationella och internationella
organisationer, och eventuellt andra experter) delta i vissa verksamheter. Fiscusprogrammets mål har fått en ny
inriktning mot bakgrund av de identifierade och väntade problemen och
utmaningarna för tull- och skattepolitiken och tull- och skattemyndigheter
under det kommande decenniet. Programmets övergripande mål är att främja
tullunionens funktion och stärka den inre marknaden genom att förbättra
skattesystemens funktionssätt via samarbete mellan deltagande länder, deras
tull- och skatteförvaltningar och tjänstemän och externa experter. För att ge ett adekvat svar på unionens
framtida utmaningar på tull- och skatteområdet, har följande särskilda mål
fastställts för programmet: 1.
Att stödja utformning av unionslagstiftning på
tull- och skatteområdet samt en samstämmig tillämpning och ett ändamålsenligt
genomförande av denna lagstiftning. 2.
Att bidra till att tull- och skattemyndigheter kan
arbeta effektivt, genom att stärka deras administrativa kapacitet och minska
administrativa bördor. 3.
Att förebygga bedrägeri och skatteundandragande och
främja konkurrenskraft, trygghet och säkerhet, genom ett utökat samarbete med
internationella organisationer, andra statliga myndigheter, tredjeländer och
ekonomiska aktörer och deras organisationer. 4.
Att förbättra de europeiska företagens
konkurrenskraft, genom att underlätta handel och sänka kostnaderna för att
efterleva lagstiftning. 5.
Att skydda Europeiska unionens och dess
medlemsstaters finansiella och ekonomiska intressen, genom att bekämpa
bedrägeri och skatteundandragande. 6.
(I fråga om den tullrelaterade delen:) Att hjälpa
tullen i dess arbete för att skydda privatpersoner och ekonomin när det gäller
trygghet och säkerhet, och att skydda miljön. Dessa mål kompletteras med operativa mål som
inriktas på de resultat som programmet ska leverera och som anges i bilaga 1
till förordningen.
5.1.2.
Kapitel II: Stödberättigande åtgärder
De typer av åtgärder som är berättigade
till stöd från programmet liknar de åtgärder som stöds enligt de nuvarande
programmen och utgörs av följande: ·
Gemensamma åtgärder för utbyte av kunskaper och
bästa praxis mellan de deltagande ländernas tull- och skattetjänstemän. ·
Europeiska informationssystem[7] som
underlättar informationsutbyte och tillgång till gemensamma data. ·
Utbildningsverksamheter för att bygga upp tull- och
skattetjänstemäns kompetens i hela Europa. För vissa typer av åtgärder har förändringar
skett. ·
Fiscusprogrammet kommer att innehålla några nya
redskap för gemensamma åtgärder: ·
Styrgrupper (bara nytt
för skatteområdet) som utför samordnande verksamheter och vanligtvis består av
företrädare från samtliga intresserade deltagande länder. De skiljer sig från
projektgrupper, som vanligtvis består av företrädare från ett begränsat antal
länder, verkar under en begränsad tid och arbetar för att förverkliga ett i
förväg fastställt mål med ett exakt angivet resultat. ·
Expertgrupper som utgör
strukturerade samarbetsformer, sammanför expertis och/eller tar itu med
specifika operativa verksamheter. De kan vara av tillfällig eller permanent
natur och kan eventuellt få stöd i form av samarbetstjänster online, administrativt
biträde och infrastruktur och utrustning för att stödja genomförandet av en
åtgärd. ·
Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad inom offentlig
förvaltning kommer att stödja tull- och
skattemyndigheter som har särskilda svårigheter, t.ex. i fråga om kunskaper,
expertis eller organisatoriska eller andra brister, vilka kan övervinnas genom
skräddarsydda stödåtgärder från samhöriga länder och/eller kommissionens
tjänstemän. ·
När det gäller de europeiska informationssystemen
definieras i det nya programmet ”unionsdelar” som sådana IT-tillgångar och
IT-tjänster som berör några eller samtliga medlemsstater och som ägs eller
förvärvas av kommissionen. Dessa unionsdelar beskrivs i punkt 4 i bilaga 2 till
förslaget till rättsakt. De ”nationella delarna” utgörs av samtliga komponenter
som inte är unionsdelar. De utvecklas, installeras och drivs av
medlemsstaterna och ska således finansieras av dem och ingå i deras ansvar. Den nya definitionen av unionsdelar bör ses mot
bakgrund av den ändrade praxisen för utveckling av IT-system. För närvarande är
varje medlemsstat ansvarig för genomförandet av sitt nationella system enligt
gemensamma specifikationer, vilket leder till att varje system utvecklas 27
gånger och att det finns 27 företagsgränssnitt, utvecklingsscheman och uppsättningar
av projektrelaterade eller operativa svårigheter osv. Särskilt mot bakgrund av
finanskrisen anser kommissionen att utvecklingen av IT-system bör
effektiviseras, vilket inbegriper en ökad andel centrala resurser och att
medlemsstaterna involveras mer i gemensamma projekt. Denna förenkling syftar till att minska de samlade
IT-kostnaderna och åstadkomma mer konsekventa data och en mer konsekvent
regeltillämpning, genom en gradvis övergång till en mer gemensam IT-utveckling
(kunskaper, data, IT-komponenter). Det medför förbättrade arbetsmetoder,
exempelvis genom modellering av företagsprocesser, specifikationer av högre
kvalitet och en högre grad av standardisering, t.ex. harmonisering av
företagsgränssnitt. Det nya tillvägagångssättet för unionsdelar kommer att
begränsa risken för skiljaktiga utvecklings- och införandeplaner. Det ger också
större möjligheter att kontrollera färdigställandet av ett projekt, eftersom
gemensamma planer innebär att den långsammaste medlemmen i utvecklingskedjan
inte kan hindra driften av ett helt projekt. Detta ökade ansvar för
kommissionen förutsätter att kommissionen får mer specialiserad support och
personal.
5.1.3.
Kapitel IV: Genomförande
I syfte att säkerställa enhetliga villkor för
genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas
genomförandebefogenheter. Ett årligt arbetsprogram kommer att antas enligt det
granskningsförfarande som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets
förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna
regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av
sina genomförandebefogenheter[8].
5.2.
Förenklingar
5.2.1.
Hur bidrar förslaget till förenklingar?
(a)
Samstämmighet med budgetförordningen. Förslaget till program är helt samstämmigt med
budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser. Finansieringsmetoderna
för att genomföra programmet är främst bidrag och offentlig upphandling.
Programmet inbegriper sådana förenklingsåtgärder som kommissionen tar upp i
sitt förslag till omarbetning av budgetförordningen, i synnerhet användning av
klumpsummor, schablonsatser och enhetskostnader. Med tanke på att hanteringen
av kostnader för uppehälle och resor har en så stor del i programförvaltningen
kommer de förenklingsåtgärder på detta område som erbjuds i den nya
budgetförordningen att införlivas i programmet. (b)
Samstämmighet mellan Tull 2013-programmet och
Fiscalis 2013-programmet. Förvaltningen av de tidigare Tull- och
Fiscalisprogrammen var helt harmoniserad med utgångspunkt i identiska
upphandlingsregler och bidragsmodeller och gemensamma vägledningar och
IT-baserade system. Förvaltningsmodellen innefattar tydliga och enkla
förfaranden för att organisera programverksamheter. Kommissionens programförvaltningsgrupp
biträds av programförvaltningsenheter i de olika tull- och
skatteförvaltningarna och agerar som stödenhet och första kontaktpunkt för
medlemsstaternas tull- respektive skattetjänstemän. Denna förvaltningsmodell
innebär att verksamheter kan inledas inom en kort tidsrymd på högst
några veckor och att man kan reagera snabbt på nytillkomna behov,
samtidigt som samstämmighet mellan olika verksamheter garanteras.
Medlemsstaterna har i utvärderingarna efter halva tiden[9] uttryckt
sin tillfredsställelse över programmets förvaltningsmodell. Med hänsyn till att
Tull- och Fiscalisprogrammen redan är nära anpassade till varandra och
kommissionens förenklingspolitik föreslår kommissionen ett enda program
(Fiscus) inom den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020. (c)
Har utläggning av arbetsuppgifter övervägts? Möjligheten att låta ett genomförandeorgan
verkställa det kommande programmet övervägdes. Ett sådant organ skulle kunna få
befogenhet att utföra uppgifter som att välja vilka verksamheter som ska
genomföras inom programmet, administrativt förbereda och följa upp verksamheter
och övervaka verksamheter, tilldelning av bidrag och upphandling av IT-system.
Ett sådant genomförandeorgan skulle emellertid innebära ett ytterligare lager
på förvaltningsstrukturen och höja kostnaderna för samordning och kontroller
samt komplicera och förlänga beslutsfattandet genom nya administrativa rutiner.
Det skulle också få negativa effekter på kunskapsnivån inom kommissionen och
öka risken för uppdelning mellan innehållsaspekter och administrativa aspekter.
Detta alternativ skulle inte föra med sig de väntade verksamhetsfördelarna och
har följaktligen avvisats. I ett alternativt scenario övervägdes att överföra
alla relevanta IT-aktiviteter till de nationella förvaltningarna, med
undantag för CCN/CSI-nätet och till detta anknutna tjänster. Med detta scenario
är risken mycket hög för att behov av och initiativ till mer centrala
styrstrukturer gradvis växer fram. Effekten skulle likna effekten av att
programmen upphör, genom att det riskerar tull- och skatteförvaltningarnas effektivitet
och ändamålsenlighet, äventyrar tullunionens enhetlighet och därmed den
enhetliga behandlingen av företag och försämrar förmågan att förebygga och
upptäcka bedrägeri. Med tanke på de negativa effekterna för resultat och
effektivitet avvisades även detta scenario. (d)
Används i programmet gemensamma IT-verktyg för att
minska bidragsmottagares och uppdragstagares administrativa bördor? Tull 2013-programmet och Fiscalis 2013-programmet
använder redan verktyg för att underlätta bidragsförvaltningen i form av ett
gemensamt verktyg för verksamhetsrapportering (ART).
5.2.2.
Mätning av det föreslagna programmets effektivitet
Programmets effektivitet kommer att mätas med
hjälp av en konsekvent uppsättning effektivitets-, effekt-, resultat- och
utfallsindikatorer knutna till programmets allmänna, särskilda och operativa
mål, och dessa indikatorer kopplas till kommissionens förvaltningsplan. En
detaljerad förteckning över effekt-, resultat- och utfallsindikatorer finns i
konsekvensbedömningarna av de relevanta programmen. Kommissionen har
identifierat resultatmål för vissa av programmets operativa mål, medan andra
mål kommer att uppnås via åtgärder inom ramen för de nuvarande programmen.
Resultatmålen för samtliga operativa mål kommer att fastställas av kommissionen
innan programmet för 2014–2020 inleds och läggas fram för godkännande av
programkommittén inom ramen för det årliga arbetsprogramförfarandet.
5.2.3.
Är det föreslagna programmet förenligt med
kommissionens övergripande politik?
Programmet kommer att bidra till uppfyllandet av
målen i Europa 2020-strategin genom att stärka den inre marknaden, förbättra
den offentliga sektorns produktivitet, upprätthålla teknisk utveckling och
innovation inom förvaltningarna och främja sysselsättningen. Programmet kommer
att stödja flaggskeppsinitiativen En digital agenda för Europa[10],
Innovationsunionen[11],
Agenda för ny kompetens och arbetstillfällen[12] och En industripolitik för en globaliserad
tid[13].
Programmet kommer också att stödja inremarknadsakten[14] och
främja tillväxt och innovation genom att bidra till att kontrollera
efterlevnaden av immateriella rättigheter vid gränserna i enlighet med den
nyligen antagna övergripande strategin för immateriella rättigheter.[15] När det
gäller skyddet av unionens och medlemsstaternas ekonomiska intressen kommer
programmet att stödja uttag av tullar och andra avgifter och skatter på handel,
samt de samlade ansträngningarna för att bekämpa bedrägeri. Tullunionen utgör
det operativa redskapet för EU:s handelspolitik och således kommer programmet
att bidra till genomförandet av bilaterala och multilaterala handelsavtal,
uttag av tullar och tillämpning av handelsåtgärder (t.ex. i fråga om
ursprungsregler), embargon och andra begränsningar i enlighet med EU:s
handelsstrategi[16].
Nyligen har tullen tilldelats en roll i arbetet för att skydda miljön (bl.a. i
fråga om illegal avfallsexport, kemikalier, ozonnedbrytande ämnen, olaglig
skogsavverkning och Cites-konventionen). Slutligen bidrar tullens åtgärder och
samarbetet mellan tull, polis och andra tillsynsmyndigheter i ökande
utsträckning till EU:s inre säkerhet, i enlighet med handlingsplanen för
strategin för den inre säkerheten[17]
och handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet[18]. 2011/0341 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av ett åtgärdsprogram för tull-
och skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscus) och om
upphävande av beslut nr 1482/2007/EG och nr 624/2007/EG EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 33 och 114, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, efter översändande av utkastet till
lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och
sociala kommitténs yttrande[19], i enlighet med det ordinarie
lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1)
De fleråriga åtgärdsprogram för tull- och
skattefrågor som gäller fram till 2014 har i betydande mån bidragit till att
underlätta och förbättra samarbetet mellan tullmyndigheterna respektive
skattemyndigheterna i unionen. Dessa program bör således fortsätta genom att
man inrättar ett nytt program på samma område. (2)
Med tanke på synergieffekterna mellan de två
program som gäller fram till 2014 och i linje med kommissionens åtagande att
minska antalet program enligt vad som beskrivs i ”En budget för Europa 2020”[20], bör
samarbetsprogrammen på tull- och skatteområdet ersättas med ett enda program.
Inrättandet av ett enda program möjliggör också mer förenkling och
samstämmighet samtidigt som möjligheten att organisera separata verksamheter på
tull- respektive skatteområdet bibehålls. (3)
Programverksamheterna, dvs. europeiska
informationssystem, gemensamma åtgärder för tull- och skattetjänstemän och gemensamma
utbildningsinitiativ, väntas bidra till att Europa 2020-strategin för en smart
och hållbar tillväxt för alla[21]
förverkligas. Genom att tillhandahålla en ram för verksamheter som syftar till
att effektivisera tull- och skattemyndigheternas arbete, stärka företagens
konkurrenskraft, främja sysselsättningen och bidra till skyddet av unionens
finansiella och ekonomiska intressen kommer programmet att på ett aktivt sätt
förbättra tullunionens och den inre marknadens funktion. (4)
Programmets skatterelaterade del bör ligga i linje
med befintlig och ny unionslagstiftning, så att verksamheter till stöd för nya
potentiella unionsskatter eller ny potentiell unionslagstiftning möjliggörs.
Vid tillämpningen av detta program bör således skattefrågor inte bara täcka mervärdesskatt
enligt rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt
system för mervärdesskatt[22],
punktskatter på alkohol enligt rådets direktiv 92/83/EEG av den 19 oktober 1992
om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker[23],
punktskatter på tobaksvaror enligt rådets direktiv 2011/64/EU av den 21 juni
2011 om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror[24] och
skatter på energiprodukter och elektricitet enligt rådets direktiv 2003/96/EG av
den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av
energiprodukter och elektricitet[25]
utan även alla andra skatter som omfattas av unionsskattelagstiftning i den
mening som avses i rådets direktiv 2010/24/EU av den 16 mars 2010 om ömsesidigt
bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra
åtgärder[26]. (5)
För att stödja tredjeländers anslutning och
associering bör programmet vara öppet för deltagande av anslutande länder,
kandidatländer, potentiella kandidater och de partnerländer som omfattas av den
europeiska grannskapspolitiken[27],
förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Med tanke på att världsekonomin blir
allt mera integrerad bör det också bli möjligt att i vissa programverksamheter
involvera externa experter, t.ex. tjänstemän från tredjeländer, företrädare för
internationella organisationer eller ekonomiska aktörer. (6)
Med hänsyn till de problem och utmaningar som
identifierats för det kommande decenniet bör de programmål som gäller fram till
2014 justeras. Det program som inrättas genom denna förordning bör fylla en
uppgift på vitala områden som samstämmigt genomförande av unionslagstiftning,
skydd av unionens finansiella och ekonomiska intressen, upprätthållande av
trygghet och säkerhet och höjning av tull- och skattemyndigheters
administrativa kapacitet. Mot bakgrund av problemdynamiken i de nya
utmaningarna bör dock ytterligare tonvikt läggas på bedrägeribekämpning,
minskning av administrativa bördor och underlättande av handel. (7)
De verktyg som använts inom ramen för programmen
fram till 2014 har visat sig vara adekvata och bör således behållas. Med hänsyn
till behovet av verktyg som möjliggör ett mer strukturerat operativt samarbete
bör emellertid ytterligare verktyg läggas till, exempelvis expertgrupper bestående
av EU-experter och nationella experter som gemensamt utför vissa uppgifter på
specifika områden. Mot bakgrund av den senaste utvecklingen bör det också bli
möjligt att organisera åtgärder inom programmet som bidrar till administrativ
kapacitetsuppbyggnad, så att de länder som behöver det kan få specialiserad
hjälp. (8)
De europeiska informationssystemen har en viktig
uppgift när det gäller att förstärka unionens tull- och skattesystem och bör
således även i fortsättningen finansieras genom programmet. Dessutom bör det
bli möjligt att i programmet införliva nya tull- och skatterelaterade
informationssystem som fastställts enligt unionslagstiftning. Dessa senare
system bör bygga på gemensamma utvecklingsmodeller och en modern IT-arkitektur,
för att förbättra tull- och skatteförvaltningars flexibilitet och effektivitet. (9)
Kompetensuppbyggnad genom gemensam utbildning bör
också genomföras inom ramen för programmet. Tull- och skattetjänstemän behöver
utveckla och uppdatera de kunskaper och färdigheter som krävs för att tjäna
unionens intressen. Programmet bör spela en väsentlig roll i uppbyggnaden av
människors kapacitet på ett effektivt sätt genom förstärkta
utbildningsmöjligheter som inriktas på tull- och skattetjänstemän samt
ekonomiska aktörer. Unionens nuvarande tillvägagångssätt för gemensam
utbildning, som främst baserats på utveckling av centralt e-lärande, bör i
detta syfte utvecklas till ett mångfasetterat program för stöd till
skatteutbildning i unionen. (10)
Programmet bör täcka en period av sju år, så att
dess löptid anpassas till den fleråriga budgetram som fastställs i rådets
förordning (EU) nr xxx av den xxx om fastställande av en flerårig budgetram för
perioden 2014–2020[28]. (11)
För hela den tid programmet pågår bör en
finansieringsram fastställas som under det årliga budgetförfarandet utgör den
särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt [17] i det
interinstitutionella avtalet av den xx yy 201z mellan Europaparlamentet, rådet
och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. (12)
I linje med det åtagande som kommissionen gjorde i
sitt meddelande om 2010 års budgetöversyn[29] att förenkla program för EU-finansiering
och göra dem mer samstämmiga bör medel delas med andra instrument för
EU-finansiering när de planerade programverksamheterna eftersträvar mål som är
gemensamma för flera finansieringsinstrument, vilket dock inte bör innefatta
dubbelfinansiering. Åtgärder inom ramen för detta program bör säkerställa
samstämmighet i användningen av unionens medel till stöd för tullunionens
funktion. (13)
De åtgärder som krävs för genomförandet av denna
förordning i budgethänseende bör antas i enlighet med rådets förordning (EG,
Euratom) nr xxx/20xxx av den xxx med budgetförordning för Europeiska
gemenskapernas allmänna budget, och med kommissionens förordning (EG, Euratom)
nr xxx/20xx av den xxx om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG,
Euratom) nr xxx/20xx av den xxx (hänvisningar till den nya
budgetförordningen och de nya genomförandebestämmelserna ska läggas till). (14)
Under hela utgiftscykeln bör Europeiska unionens
ekonomiska intressen skyddas med hjälp av lämpliga åtgärder som gör det möjligt
att förebygga, upptäcka och utreda oriktigheter, återkräva sådana medel som
förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt, och att vid behov
fastställa påföljder. (15)
För att säkerställa enhetliga villkor för
genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas
genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter
bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för
medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina
genomförandebefogenheter[30]. (16)
Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, dvs.
att inrätta ett flerårigt program för att förbättra skattesystemens
funktionssätt på den inre marknaden och tullunionens funktion, inte i
tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, vilka inte på ett
effektivt sätt kan genomföra det samarbete och den samordning som krävs för programmet,
och målen därför på grund av programmets verkningar bättre kan uppnås på
unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i
artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med
proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad
som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (17)
För genomförandet av programmet bör kommissionen
biträdas av Fiscuskommittén. Den huvudsakliga
befogenheten för denna kommitté bör gälla de årliga arbetsprogrammen. (18)
Denna förordning bör ersätta Europaparlamentets och
rådets beslut nr 1482/2007/EG av den 11 december 2007 om ett gemenskapsprogram
för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden (Fiscalis
2013) och upphävande av beslut nr 2235/2002/EG[31] och Europaparlamentets och rådets beslut nr
624/2007/EG av den 23 maj 2007 om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i
gemenskapen (Tull 2013)[32].
Dessa beslut bör därför upphöra att gälla. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Kapitel I
Allmänna bestämmelser Artikel 1
Syfte 1.
Härmed inrättas det fleråriga åtgärdsprogrammet
”Fiscus” (nedan kallat programmet), som ska förbättra skattesystemens
funktionssätt på den inre marknaden och tullunionens funktion. 2.
Programmet ska bestå av en tullrelaterad del och en
skatterelaterad del. 3.
Programmet ska omfatta perioden 1 januari 2014–31
december 2020. Artikel 2
Definitioner I denna förordning gäller följande
definitioner: (a)
tull- eller skattemyndigheter: de myndigheter som ansvarar för tillämpningen av regler om tullar
eller skatter. (b)
externa experter: (1)
företrädare för statliga myndigheter, även från
länder som inte deltar i programmet enligt artikel 3.1 och 3.2, (2)
ekonomiska aktörer och deras organisationer, och (3)
företrädare för internationella och andra relevanta
organisationer. (c)
skatter: (1)
mervärdesskatt enligt direktiv 2006/112/EG, (2)
punktskatter på alkohol enligt direktiv 92/83/EEG, (3)
punktskatter på tobaksvaror enligt direktiv
2011/64/EU, (4)
skatter på energiprodukter och elektricitet enligt
direktiv 2003/96/EG, och (5)
alla andra skatter som omfattas av artikel 2.1 a i
direktiv 2010/24/EU. Artikel 3
Deltagande i programmet 1.
De deltagande länderna ska utgöras av
medlemsstaterna och de länder som avses i punkt 2, förutsatt att villkoren i
punkterna 2 och 3 är uppfyllda. 2.
Programmet ska vara öppet för följande länders
deltagande: a) Anslutande länder, kandidatländer och
potentiella kandidater som omfattas av en föranslutningsstrategi, enligt de
allmänna principer och villkor för dessa länders deltagande i unionens program
som fastställs i respektive ramavtal, beslut av associeringsrådet eller
liknande avtal. b) De partnerländer som omfattas av den
europeiska grannskapspolitiken, förutsatt att dessa länder i tillräcklig grad
har tillnärmat sin relevanta lagstiftning och sina administrativa metoder till
unionens lagstiftning och metoder. De berörda partnerländerna ska delta i
programmet i enlighet med bestämmelser som ska fastställas tillsammans med
dessa länder efter det att ramavtal om deras deltagande i unionens program har
ingåtts. 3.
Externa experter får delta i verksamheter som
organiseras inom programmet när detta bidrar till att de mål som avses i
artiklarna 4 och 5 uppnås. Dessa experter ska väljas ut med utgångspunkt i de
av deras färdigheter, erfarenheter och kunskaper som är relevanta för de specifika
verksamheterna. Artikel 4
Allmänt mål Programmets allmänna mål ska vara att främja
tullunionens funktion och stärka den inre marknaden genom att förbättra
skattesystemens funktionssätt via samarbete mellan deltagande länder, deras
tull- och skattemyndigheter och tjänstemän och externa experter. Uppnåendet av detta mål ska bl.a. mätas med
hjälp av hur följande indikator utvecklas: programintressenters uppfattning om
i vilken utsträckning programmet bidragit till tullunionens funktion och en
förstärkt inre marknad. Artikel 5
Särskilda mål 1.
Programmet ska ha följande särskilda mål: (a)
Att stödja utformning av unionslagstiftning på
tull- och skatteområdet samt en samstämmig tillämpning och ett ändamålsenligt
genomförande av denna lagstiftning. (b)
Att bidra till att tull- och skattemyndigheter kan
arbeta effektivt, genom att stärka deras administrativa kapacitet och minska
administrativa bördor. (c)
Att förebygga bedrägeri och skatteundandragande och
främja konkurrenskraft, trygghet och säkerhet, genom ett utökat samarbete med
internationella organisationer, andra statliga myndigheter, tredjeländer och
ekonomiska aktörer och deras organisationer. (d)
Att förbättra de europeiska företagens
konkurrenskraft, genom att underlätta handel och sänka kostnaderna för att
efterleva lagstiftning. (e)
Att skydda Europeiska unionens och dess
medlemsstaters finansiella och ekonomiska intressen, genom att bekämpa
bedrägeri och skatteundandragande. (f)
I fråga om den tullrelaterade delen: Att hjälpa
tullen i dess arbete för att skydda privatpersoner och ekonomin när det gäller
trygghet och säkerhet, och att skydda miljön. 2.
Uppnåendet av vart och ett av dessa särskilda mål
ska mätas med hjälp av en indikator som baseras på programintressenternas
uppfattning om i vilken utsträckning programmet bidragit till att de särskilda
målen uppnåtts. Kapitel II
Stödberättigande åtgärder Artikel 6
Stödberättigande åtgärder På de villkor som anges i det årliga
arbetsprogrammet enligt artikel 13 ska ekonomisk hjälp genom programmet ges
till följande typer av åtgärder: (a)
Följande övergripande gemensamma åtgärder för
operativt samarbete och operativ samordning: (1)
Seminarier och workshoppar. (2)
Styrgrupper, som leder och samordnar åtgärder som
ingår i deras behörighet. (3)
Projektgrupper, som består av företrädare från ett
begränsat antal länder och verkar under en begränsad tid för att uppnå ett i
förväg fastställt mål med ett exakt angivet resultat. (4)
Arbetsbesök, som organiseras av deltagande länder
eller ett tredjeland för att tjänstemän ska kunna förvärva eller utöka expertis
eller kunskaper på tull- respektive skatteområdet. När det gäller arbetsbesök
som organiseras av tredjeländer ska endast kostnader för resor och uppehälle
(logi och dagtraktamenten) vara stödberättigande inom programmet. (5)
Expertgrupper, som utgör strukturerade
samarbetsformer av tillfällig eller permanent natur och sammanför expertis för
att utföra uppdrag på vissa områden eller för att genomföra viss operativ
verksamhet, eventuellt med stöd i form av samarbetstjänster online,
administrativt biträde, infrastruktur och utrustning. (6)
Kapacitetsuppbyggnad inom offentlig förvaltning och
därmed stödjande åtgärder. (7)
Studier. (8)
Kommunikationsprojekt. (9)
Alla andra verksamheter som bidrar till att de
allmänna och särskilda mål som anges i artiklarna 4 och 5 uppnås. (b)
Specifika gemensamma åtgärder i den tullrelaterade
delen, inbegripet övervakning som utförs av gemensamma grupper bestående av
företrädare för kommissionen och tjänstemän från deltagande länder i syfte att
analysera tullpraxis, identifiera problem med tillämpningsföreskrifter och, vid
behov, lämna förslag till anpassning av unionens regler och arbetsmetoder. (c)
Specifika gemensamma åtgärder i den
skatterelaterade delen, inbegripet multilaterala kontroller som organiseras av
minst två deltagande länder, därav minst en medlemsstat, i syfte att utföra en
samordnad kontroll av skattskyldigheten för en eller flera närstående
beskattningsbara personer. (d)
Uppbyggnad av IT-kapacitet, dvs. utveckling,
underhåll, drift och kvalitetskontroll av unionsdelarna enligt punkt 4 i bilaga
II av följande system: (1)
De europeiska informationssystem som beskrivs i
punkterna 1, 2 och 3 i bilaga II. (2)
Nya europeiska informationssystem som införs inom
ramen för unionslagstiftning. (e)
Kompetensuppbyggnad: gemensamma utbildningsåtgärder
för att främja de färdigheter och yrkeskunskaper som krävs på tull- och
skatteområdet. Artikel 7
Särskilda genomförandebestämmelser för gemensamma åtgärder 1.
De deltagande länderna ska se till att tjänstemän
med passande profil och kvalifikationer utses till att delta i gemensamma
åtgärder. 2.
De deltagande länderna ska vidta nödvändiga
åtgärder för att genomföra de gemensamma åtgärderna, i synnerhet genom att öka
medvetandet inom deras tull- eller skattemyndigheter om dessa åtgärder och
genom att se till att resultaten av åtgärderna används optimalt. Artikel 8
Särskilda genomförandebestämmelser för europeiska informationssystem 1.
Kommissionen och de deltagande länderna ska sörja
för att de europeiska informationssystem som avses i punkterna 1, 2 och 3 i
bilaga II utvecklas, drivs och underhålls på lämpligt sätt. 2.
Kommissionen ska i samarbete med de deltagande
länderna samordna de aspekter av införandet av och funktionssättet hos
unionsdelarna och icke-unionsdelarna av systemen och infrastrukturen enligt
punkterna 1, 2 och 3 i bilaga II som krävs för att se till att dessa system är
funktionsdugliga och sammanlänkade samt kontinuerligt förbättras. Artikel 9
Särskilda genomförandebestämmelser för gemensam utbildning 1.
De deltagande länderna ska i sina nationella
utbildningsprogram införliva gemensamt utvecklat utbildningsinnehåll,
inbegripet e-lärandemoduler, gemensamt utvecklade utbildningsprogram och
gemensamt överenskomna utbildningsstandarder. 2.
De deltagande länderna ska se till att deras
tjänstemän får nödvändig grund- och vidareutbildning för att uppnå gemensamma
färdigheter och yrkeskunskaper i enlighet med utbildningsprogrammen. 3.
De deltagande länderna ska tillhandahålla den
språkutbildning som krävs för att tjänstemän ska besitta nödvändiga
språkkunskaper för att delta i programmet. Kapitel III
Budgetram Artikel 10
Budgetram 1.
Finansieringsramen för genomförande av programmet
ska uppgå till 777 600 000 euro (i löpande priser). 2.
Finansieringsramen för programmet får också täcka
de utgifter för förberedelse-, övervaknings-, kontroll-, revisions- och
utvärderingsverksamhet som krävs för programmets förvaltning och för att dess
mål ska uppnås, särskilt undersökningar, expertmöten, informations- och
kommunikationsåtgärder, inklusive gemensam information om Europeiska unionens
politiska prioriteringar i den utsträckning de avser de allmänna målen med
denna förordning, utgifter för datornät med inriktning på
informationsbehandling och informationsutbyte och alla övriga utgifter för
tekniskt och administrativt stöd som kommissionen ådrar sig för att förvalta
programmet. Artikel 11
Finansieringsform 1.
Kommissionen ska genomföra programmet i enlighet
med budgetförordningen. 2.
Unionens ekonomiska stöd till de verksamheter som
avses i artikel 6 ska ha följande former: (a)
Bidrag. (b)
Avtal om offentlig upphandling. (c)
Återbetalning av kostnader som externa experter
ådrar sig i enlighet med artikel 3.3. 3.
Medfinansieringsnivån för bidrag ska vara upp till
100 % av de stödberättigande kostnaderna när dessa utgörs av kostnader för
resor och logi, kostnader knutna till organisering av evenemang och
dagtraktamenten. Denna nivå ska gälla för alla stödberättigande åtgärder, med
undantag av expertgrupper. För denna kategori av stödberättigande åtgärder ska
de årliga arbetsprogrammen specificera den medfinansieringsnivå som ska tillämpas
när dessa åtgärder behöver bidrag. Artikel 12
Skydd av unionens ekonomiska intressen 1.
Kommissionen ska agera för att skydda Europeiska
unionens ekonomiska intressen mot bedrägeri, korruption och annan olaglig
verksamhet vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här
förordningen, genom att vidta förebyggande åtgärder, utföra effektiva
kontroller och – om oriktigheter upptäcks – återkräva felaktigt utbetalda
medel, samt fastställa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder vid
behov. 2.
Kommissionen eller dess företrädare och
revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra granskningar, i form av
dokumentkontroller och kontroller och inspektioner på platsen, hos varje
bidragsmottagare, uppdragstagare och underentreprenör som mottagit unionsmedel. 3.
Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får
utföra kontroller och inspektioner på platsen hos ekonomiska aktörer som är
direkt eller indirekt berörda av sådan finansiering, i enlighet med
förfarandena i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november
1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för
att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och
andra oegentligheter[33],
för att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan
olaglig verksamhet som inverkar på Europeiska unionens ekonomiska intressen i
samband med en bidragsöverenskommelse, ett beslut om bidrag eller ett avtal om
unionsfinansiering. 4.
Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1,
2 och 3 ska kommissionen, revisionsrätten och Olaf, genom ramavtal, beslut av
associeringsråd eller liknande avtal med tredjeländer och internationella
organisationer och genom sådana bidragsöverenskommelser, beslut om bidrag och
avtal som följer av genomförandet av denna förordning, få befogenhet att utföra
sådana granskningar och kontroller och inspektioner på platsen. Kapitel IV
Genomförandebefogenheter Artikel 13
Arbetsprogram 1.
Kommissionen ska genomföra programmet med hjälp av
ett årligt arbetsprogram för respektive del av programmet, vilket inbegriper
vad som ska prioriteras i programmet, hur budgeten ska fördelas och hur
kriterierna för att utvärdera bidrag till åtgärder ska se ut. Dessa
genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses
i artikel 14.2 och i enlighet med budgetförordningen. 2.
Vid utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet för
den tullrelaterade delen ska kommissionen beakta det gemensamma
tillvägagångssättet för tullpolitik, vilket fortlöpande ska anpassas till
utvecklingen i partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna i gruppen
för tullpolicyfrågor, som består av cheferna för medlemsstaternas
tullförvaltningar eller deras representanter och företrädare för kommissionen. Kommissionen ska regelbundet informera gruppen för
tullpolicyfrågor om åtgärder som rör genomförandet av programmets
tullrelaterade del. Artikel 14
Kommittéförfarande 1.
Kommissionen ska biträdas av en Fiscuskommitté.
Kommittén får sammanträda i två separata uppsättningar, varav en hanterar
aspekter rörande programmets tullrelaterade del och den andra hanterar
programmets skatterelaterade del. Denna kommitté ska vara en kommitté i den
mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2.
När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i
förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Kapitel V
Övervakning och utvärdering Artikel 15
Övervakning av programåtgärder 1.
Kommissionen ska i samarbete med de deltagande
länderna övervaka programmet och dess åtgärder i syfte att följa upp
genomförandet av åtgärder. 2.
En uppsättning nyckeleffektivitetsindikatorer i
enlighet med artikel 5.2 ska användas, bl.a. för att mäta programmets effekter.
Dessa effekter ska mätas mot i förväg fastställda utgångsscenarier som
återspeglar situationen före genomförandet. Artikel 16
Utvärdering 1.
Kommissionen ska sörja för att det görs en
utvärdering av programmet efter halva löptiden och en slutlig utvärdering, och
dessa utvärderingar ska inriktas på relevanta frågor och utföras i tid så att
de kan integreras i beslutsprocessen. Resultaten ska införlivas i beslut om
eventuell förlängning eller ändring av eller ett eventuellt avbrytande av
efterföljande program. En oberoende extern utvärderare ska utföra dessa
utvärderingar. 2.
Kommissionen ska senast vid halvårsskiftet 2018
upprätta en utvärderingsrapport efter halva löptiden om uppnåendet av
programåtgärdernas mål, resursanvändningens effektivitet och programmets
europeiska mervärde. Denna rapport ska också ta upp förenklingar, målens
fortsatta relevans och programmets bidrag till unionens prioriteringar avseende
en smart och hållbar tillväxt för alla. 3.
Kommissionen ska senast vid utgången av 2021
upprätta en slutlig utvärderingsrapport om programmets långfristiga verkan och
om huruvida dess effekter är hållbara. 4.
På begäran av kommissionen ska de deltagande
länderna tillhandahålla alla data och upplysningar som är relevanta för
kommissionens utvärderingar efter halva löptiden och slutliga utvärderingar. Kapitel VI
Slutbestämmelser Artikel 17
Upphävande Beslut nr 1482/2007/EG och nr 624/2007/EG ska
upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2014. Ekonomiska skyldigheter avseende åtgärder som
genomförs inom ramen för dessa beslut ska dock fortsätta att regleras av dessa
beslut till dess att åtgärderna slutförts. Artikel 18
Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde
dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
tidning. Den ska tillämpas från och med den
1 januari 2014. Denna förordning är till alla delar bindande
och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den... På Europaparlamentets vägnar På
rådets vägnar Ordförande Ordförande BILAGA I.
Programmets operativa mål De operativa målen för att uppnå och övervaka
ett eller flera av de särskilda mål som föreskrivs i artikel 5 ska vara
följande: 1.
Att inrätta åtgärder som ökar den gemensamma
förståelsen och det gemensamma genomförandet av unionslagstiftning om tullar
och skatter. 2.
Att stödja och underlätta gemensamma operativa
verksamheter på tull- och skatteområdet. 3.
Att utveckla och underhålla europeiska
informationssystem på tull- och skatteområdet. 4.
Att stärka tull- och skattetjänstemäns och externa
experters färdigheter och kunskaper på tull- och skatteområdet. 5.
Att stödja utvecklingen av en e-förvaltning för
tull- och skattemyndigheter och externa intressenter. 6.
Att inrätta åtgärder på tull- och skatteområdet som
involverar tredjeländer och externa experter. 7.
Att främja identifiering och spridning av bästa
praxis. 8.
Att inrätta expertgrupper som ska utföra specifika
operativa uppgifter. II. Europeiska informationssystem och deras
unionsdelar Som avses i artikel 6 d 1.
Följande utgör gemensamma europeiska
informationssystem: (a)
Det gemensamma kommunikationsnätet och gemensamma
systemgränssnittet (CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP och
relaterade verktyg, CCN web portal och CCN monitoring. (b)
Stödjande system, särskilt
applikationskonfigurationsverktyget för CCN, Tool for automated supply
management (TASMAN), verktyget för verksamhetsrapportering (ART2), Taxud
electronic management of project online (TEMPO), service management tool
(SMT), user management system (UM), BPM-systemet, the availability
dashboard och AvDB, IT service management portal och
katalogförvaltning och förvaltning av användartillträde (directory and user
access management). (c)
Customs and Tax programme' information and
communication space (PICS). 2.
Följande europeiska informationssystem gäller
specifikt tullområdet: (a)
Tullsystemen för befordran av varor, särskilt det
(nya) datoriserade transiteringssystemet ((N)CTS), NCTS TIR för Ryssland,
exportkontrollsystemet (ECS) och importkontrollsystemet (ICS).Följande
applikationer/komponenter stöder dessa system: systemet för att utbyta data med
tredjeländer (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), Standard
SPEED Test Application (SSTA), Standard Transit Test Application
(STTA), Transit Test Application (TTA), Central Services/Reference
Data (CSRD) och Central Services/Management Information System
(CS/MIS). (b)
Gemenskapens system för riskhantering (CRMS), som
omfattar riskinformationsformulär (RIF) och funktionsdomäner för Common
Profiles CPCA. (c)
Systemet för ekonomiska aktörer (EOS), som omfattar
registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (EORI), godkända
ekonomiska aktörer (AEO), reguljära fartygsförbindelser (RSS) och ömsesidigt
erkännande av partnerländers funktionsdomäner. Generic Web Service är en
stödkomponent för detta system. (d)
Tulltaxesystemet (TARIC3), som är ett
referenssystem för andra applikationer som systemet för kvotförvaltning
(QUOTA2), systemet för övervakning av handel (SURV2), det europeiska
informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI3) och Europeiska
tullförteckningen över kemiska ämnen (ECICS2). Applikationerna för Kombinerade
nomenklaturen (CN) och tillfälliga upphävanden (Suspensions) hanterar rättslig
information med direkt koppling till tulltaxesystemet. (e)
Applikationer för kontrolländamål, i synnerhet Specimen
Management System (SMS) och informationssystemet – bearbetningsförfaranden
(ISPP). (f)
Systemet mot varumärkesförfalskning och
pirattillverkning (anti-COunterfeit and anti-PIracy System – COPIS). (g)
Dataspridningssystemet (DDS2), som hanterar all
information som är tillgänglig för allmänheten på Internet. (h)
Informationssystemet för bedrägeribekämpning (AFIS). 3.
Följande europeiska informationssystem gäller
specifikt skatteområdet: (a)
Mervärdesskatterelaterade system, i synnerhet
systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES) och VAT refund,
inklusive VIES initial application, verktyget för övervakning av VIES, Taxation
statistical system, VIES-on-the-web, konfigurationsverktyget för VIES-on-the-web,
testverktygen för VIES och VAT refund, algoritmer för beräkning av
mervärdesskattenummer, utbyte av e-formulär i fråga om mervärdesskatt,
mervärdesskatt på elektroniska tjänster (VoeS) och testverktygen för VoeS och
VAT eforms. (b)
System för indrivning, i synnerhet e-formulär för
indrivning av fordringar, för enhetliga dokument som medger verkställighet
(UIPE) och för enhetliga delgivningsformulär (UNF). (c)
System för direkt beskattning, i synnerhet systemet
för skatter på sparande, testverktyget för det systemet, e-formulär för direkt
beskattning, systemet för skatteregistreringsnummer TIN-on-the-web, utbyten
relaterade till artikel 8 i direktiv 2011/16/EU och därtill knutna testverktyg. (d)
Andra skatterelaterade system, i synnerhet
databasen för skatter i Europa (TEDB) och CCN/Mail till OECD-länder. (e)
System för punktskatter, i synnerhet systemet för
utbyte av uppgifter om punktskatter (SEED), systemet för förflyttning och
kontroll av punktskattepliktiga varor (EMCS), e-formulär för systemet för
kontroll av befordran (MVS) och Test application (TA). (f)
Andra centrala system, i synnerhet applikationen
för kommunikation och information mellan medlemsstater (MSCIA), testsystemet
för självbetjäning (SSTS), skatterelaterade statistiksystem, den centrala
applikationen för webbformulär och centrala tjänster/informationssystem för
punktskatter (CS/MISE). 4.
Följande utgör unionsdelar av de europeiska
informationssystemen: (a)
IT-tillgångar som hårdvara, programvara och
systemens nätverksanslutningar, inbegripet därtill knuten datainfrastruktur. (b)
IT-tjänster som krävs för att stödja utveckling,
underhåll, förbättring och drift av systemen. (c)
Andra delar som av skäl som har att göra med effektivitet,
säkerhet och rationell resursanvändning identifieras av kommissionen som
gemensamma för de deltagande länderna. FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
1.
GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda
politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ
av förslag eller initiativ 1.4. Mål
1.5. Motivering
till förslaget eller initiativet 1.6. Tid
under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad(e)
förvaltningsmetod(er)
2.
FÖRVALTNING
2.1. Bestämmelser
om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations-
och kontrollsystem 2.3. Åtgärder
för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
3.
BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
3.1. Berörda
rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens
utgiftsdel 3.2. Beräknad
inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
3.2.2. Beräknad
inverkan på driftsanslagen 3.2.3. Beräknad
inverkan på de administrativa anslagen 3.2.4. Förenlighet
med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag
från tredje part 3.3. Beräknad inverkan på
inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT
FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT
1.
GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
1.1.
Förslagets eller initiativets beteckning
Förslag
till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett
åtgärdsprogram för tull- och skattefrågor i Europeiska unionen för perioden
2014–2020 (Fiscus) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG och nr
624/2007/EG.
1.2.
Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade
förvaltningen och budgeteringen[34]
1404
Tullpolitik 1405
– Skattepolitik
1.3.
Typ av förslag eller initiativ
¨ Ny åtgärd. ¨ Ny åtgärd som bygger
på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[35]. X Befintlig åtgärd
vars genomförande förlängs i tiden. ¨ Tidigare åtgärd som
omformas till eller ersätts av en ny.
1.4.
Mål
1.4.1.
Fleråriga strategiska mål för kommissionen som
förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
Det föreslagna
Fiscusprogrammet kommer att bidra till Europa 2020-strategin för en smart och
hållbar tillväxt för alla[36]
genom att 1) stärka den inre marknadens funktion, 2) skapa en ram för att stödja
verksamheter som höjer den offentliga sektorns produktivitet och 3) driva på
teknisk utveckling och innovation inom nationella och Europaomfattande tull-
och skatteförvaltningar. Den skatterelaterade
delen Programmet kommer i
synnerhet att stödja flaggskeppsinitiativen En digital agenda för Europa[37],
Innovationsunionen[38]
och En industripolitik för en globaliserad tid[39]. Det kommer att hjälpa de nationella
skatteförvaltningarna att utvecklas till fullfjädrade e-skatteförvaltningar och
i lika mån bidra till att minska skattebetalarnas administrativa börda genom
att förbättra genomförandet av unionens skattelagstiftning. Programmet kommer också
att stödja inremarknadsakten[40],
särskilt på vissa huvudområden för skattepolitiken som lyfts fram i denna
rättsakt och de som avser minskade bördor för skattebetalare. De framtida
politiska initiativ som programmet kommer att stödja och till vilkas
genomförande programmet kommer att bidra, exempelvis förslaget till
energiskattedirektiv, den nya mervärdesskattestrategin, förslaget till en
gemensam konsoliderad bolagsskattebas för företag, samt de områden som avser
avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare, kommer när de
antagits att i väsentlig utsträckning bidra till att inremarknadsaktens mål uppnås. Den tullrelaterade
delen Tullunionen är
grundläggande för den inre marknaden. En gränslös inre marknad
för varor förutsätter att varor med ursprung i tredjeländer uppfyller
formaliteter och andra krav vid införsel eller övergång till fri omsättning, och
när dessa krav uppfyllts kan de befordras fritt inom EU:s yttre gränser. Tullen
stöder utvecklingen av rättvisa och konkurrensinriktade villkor på den inre
marknaden genom en enhetlig tillämpning av gemensamma regler och förordningar.
Tullen främjar tillväxt och innovation på den inre marknaden genom att
exempelvis kontrollera efterlevnaden av immateriella rättigheter vid gränserna
(se även den europeiska planen för bekämpning av varumärkesförfalskning och
piratkopiering[41]
och den nya strategin för immateriella rättigheter på den inre marknaden,
som nyligen antagits av kommissionen). I svaren på ett nyligen genomfört
offentligt samråd[42]
om den inre marknadens framtid framkommer höga förväntningar hos näringslivets
organisationer angående ytterligare EU-åtgärder mot varumärkesförfalskning och
pirattillverkning. Tullen har en väsentlig roll i kontrollen av att
immateriella rättigheter efterlevs, vilket bekräftas av statistik om tullens
verksamhet rörande immateriella rättigheter.[43]Vidare kommer programmet att stödja ett
brett sortiment av politiska åtgärder inom ramen för tullunionen. Exempelvis
skyddet av EU:s och medlemsstaternas ekonomiska intressen genom uttag av
tullar och olika avgifter och skatter på handel och genom samlade insatser för
att bekämpa bedrägeri. Under 2010 härrörde ca 12,3 % (15,7 miljarder euro) av
EU:s budget från traditionella egna medel.[44] Tullunionen är det operativa verktyget för
EU:s handelspolitik och innebär att bilaterala och multilaterala
handelsavtal genomförs, att tull tas ut och att handelsåtgärder (t.ex. avseende
ursprungsregler), embargon och andra handelsbegränsningar tillämpas. I
diskussionsdokumentet ”Handel, tillväxt och världspolitik: Handelspolitiken
- en hörnsten i Europa 2020-strategin”[45], offentliggjort i november 2010, beskrivs
dagordningen för ett internationellt tullsamarbete inom ramen för bilaterala
avtal och inom Världstullorganisationen. I detta meddelande betonas att
effektiva tullförfaranden minskar handlarnas kostnader för att efterleva
regler, underlättar legitim handel och bidrar till att hantera de ökande
riskerna i fråga om säkerhet, trygghet och immateriella rättigheter. Tullunionen har fått en
allt större roll i arbetet för att öka EU:s inre säkerhet och denna roll
kommer att fortsätta att växa, vilket återspeglas i handlingsplanen för strategin
för den inre säkerheten[46]
och handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet[47]. Tullens
åtgärder och samarbetet mellan tull, polis och andra tillsynsmyndigheter bidrar
dessutom till globala säkerhetsmål, som bekämpning av penningtvätt, organiserad
gränsöverskridande brottslighet och terrorism.
1.4.2.
Särskilda mål och verksamheter inom den
verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
Särskilda mål och verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen
och budgeteringen som berörs Verksamheterna
inom den verksamhetsbaserade budgeteringen är tullpolitik (1404) och
skattepolitik (1405). Programmet har följande särskilda mål: (1)
Att stödja utformning av unionslagstiftning på
tull- och skatteområdet samt en samstämmig tillämpning och ett ändamålsenligt
genomförande av denna lagstiftning. (2)
Att bidra till att tull- och skattemyndigheter kan
arbeta effektivt, genom att stärka deras administrativa kapacitet och minska
administrativa bördor. (3)
Att förebygga bedrägeri och skatteundandragande och
främja konkurrenskraft, trygghet och säkerhet, genom ett utökat samarbete med
internationella organisationer, andra statliga myndigheter, tredjeländer och
ekonomiska aktörer och deras organisationer. (4)
Att förbättra de europeiska företagens
konkurrenskraft, genom att underlätta handel och sänka kostnaderna för att
efterleva lagstiftning. (5)
Att skydda Europeiska unionens och dess
medlemsstaters finansiella och ekonomiska intressen, genom att bekämpa
bedrägeri och skatteundandragande. (6)
Att hjälpa tullen i dess arbete för att skydda
privatpersoner och ekonomin när det gäller trygghet och säkerhet, och att
skydda miljön.
1.4.3.
Förväntade resultat och effekter
Beskriv de effekter
som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
befolkningen som berörs. När
det gäller tullområdet har medlemsstaterna genom att överföra sin befogenhet
till EU – tullunionen ingår i EU:s exklusiva behörighet – genom sakens natur
gått med på att tullåtgärder tillämpas bättre på EU-nivå. EU:s regelverk
i sig säkerställer dock inte att tullunionen fungerar korrekt. Stödjande
åtgärder i enlighet med ett tullprogram behövs för att säkerställa att EU:s
tullagstiftning tillämpas på ett allt mer samstämmigt och harmoniserat sätt, så
att behandlingen av ekonomiska aktörer, förebyggande av bedrägeri och rättsliga
skyldigheter inte varierar. Många
av verksamheterna på tullområdet är vidare av gränsöverskridande karaktär och
involverar eller berör samtliga 27 medlemsstater, och de kan således inte
skötas av enskilda medlemsstater på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Det
krävs åtgärder på EU-nivå för att stödja den europeiska dimensionen av tullens
arbete, undvika snedvridningar på den inre marknaden och främja ett
ändamålsenligt skydd av EU:s yttre gränser. Solidaritet
och delat ansvar är principer som ligger till grund för finansieringen av
tullunionen. Situationer där behovet av ändamålsenliga åtgärder överstiger
enskilda medlemsstaters förmåga att tillhandahålla dem är till skada för unionen
som helhet. EU måste ingripa för att skydda EU:s gemensamma bästa om
EU:s behov (t.ex. av säkerhet) inte kan tillgodoses adekvat av enskilda
medlemsstater. I sådana fall bör EU-åtgärder vidtas i form av gemensamt finansierad
uppbyggnad av teknisk kapacitet för att tillgodose efterfrågan på
ändamålsenliga kontroller trots vissa medlemsstaters begränsade förmåga. Det
föreslagna programmet syftar till att förbättra samarbetet mellan
skatteförvaltningar och tillhandahålla mekanismer och metoder för att förbättra
detta samarbete samt nödvändig finansiering för att uppnå dessa mål. Det
program som genomförs av kommissionen kommer således inte att leda till en
ytterligare harmonisering av de nationella skattesystemen utan gör det möjligt
att minska de negativa effekter som följer av 27 olika skattesystem, t.ex.
bedrägeri, snedvridning av konkurrensen, administrativa bördor för
förvaltningar och företag och aktiviteter för att hitta den mest fördelaktiga
skattejurisdiktionen. Den åtgärd som föreslås är således tydligt en åtgärd till
stöd för den inre marknaden, eftersom den gör att de olika skattesystemens
funktion på den inre marknaden kan förbättras. Medan
medlemsstaterna har ansvar för att hantera sina nationella skattesystem är det
uppenbart, om man ser till de utmaningar som identifierats i förslagets
konsekvensbedömning, att ett ökat administrativt samarbete mellan
skattemyndigheter – i ännu högre grad än vad som gäller nu – är nödvändigt.
Samarbete i hela EU möjliggör för skattemyndigheter att tillvarata synergieffekter,
undvika dubbelarbete och utbyta bästa praxis på alla områden som rör
beskattning, t.ex. när det gäller affärsmetoder, IT och internationellt
samarbete. Det befintliga Fiscalis 2013-programmets stöd till skattesamarbete
har visat på programmets förtjänster, och dessa erfarenheter kommer att vara av
stort värde när det gäller framtida utmaningar, i synnerhet föråldrade tekniska
system, svårigheter att samarbeta på operativ nivå i fråga om specifika
uppgifter, olika ekonomiska möjligheter att stödja skattemyndigheters
verksamheter och svårigheter att inrätta ett strukturellt samarbete med de
intressenter som mest berörs av skattemyndigheternas arbete.
1.4.4.
Indikatorer för bedömning av resultat och effekt
Ange vilka indikatorer
som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. Programverksamheterna
kommer att övervakas för att se till att reglerna och förfarandena för att
genomföra programmet tillämpas korrekt och för att kontrollera om programmet
uppnår sina mål. Det kommer att inrättas en övervakningsstruktur som innefattar
en strategi för insatserna, en övergripande uppsättning indikatorer,
mätningsmetoder, en plan för datainsamling, en tydlig och strukturerad
rapporterings- och övervakningsprocess, utvärderingar efter halva löptiden och
slutliga utvärderingar. Programmets
effektivitet kommer att mätas med hjälp av en konsekvent uppsättning
effektivitets-, effekt-, resultat- och utfallsindikatorer knutna till
programmets allmänna, särskilda och operativa mål, och dessa indikatorer
kopplas till kommissionens förvaltningsplan. En detaljerad förteckning över
effekt-, resultat- och utfallsindikatorer finns i konsekvensbedömningarna av de
relevanta programmen. GD Taxud har identifierat resultatmål för vissa av
programmets operativa mål. För vissa andra mål är detta ännu inte möjligt vid
denna tidpunkt. Resultatmålen för dessa operativa mål kommer att fastställas av
GD Taxud innan programmet för 2014–2020 inleds och läggas fram för godkännande
av programkommittén inom ramen för det årliga arbetsprogramförfarandet. Uppnåendet
av det allmänna målet kommer att mätas genom utvecklingen av samtliga
relevanta programintressenters uppfattning om huruvida programmet bidragit till
en bättre fungerande tullunion och en förstärkt inre marknad genom en
förbättring av skattesystemens funktionssätt, varvid resultatmålet är
att intressenternas uppfattning om programmets bidrag till detta mål bör ha
stabiliserats eller utvecklats i positiv riktning. Indikatorerna
för att mäta uppnåendet av de särskilda målen anges i artikel 5.2 i
förslaget till förordning.
1.5.
Motivering till förslaget eller initiativet
1.5.1.
Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
Förslaget
bidrar till Europa 2020-strategin och genomförandet av diverse andra
EU-rättsakter, enligt vad som beskrivs i kapitel 1.4.1.
1.5.2.
EU-åtgärdernas mervärde
Det
är mera ändamålsenligt att vidta åtgärder på EU-nivå än på medlemsstatsnivå,
enligt vad som beskrivs i detalj i kapitel 3.2 i motiveringen.
1.5.3.
Erfarenheter från tidigare liknande åtgärder
Ur
ekonomisk synvinkel är åtgärder på EU-nivå mycket mera effektivt. Ryggraden i
tull- och skattesamarbetet är ett dedicerat kommunikationsnät med hög
säkerhetsnivå som har varit i drift sedan de första programmen för tull- och
skattesamarbete inleddes i början av 1990-talet. Det kopplar samman nationella
tull- och skatteförvaltningar genom ca 5 000 anslutningspunkter. Detta
gemensamma datornät garanterar att varje enskild nationell förvaltning
bara behöver koppla upp sig en gång till denna gemensamma infrastruktur för att
kunna utbyta varje slags upplysning. Om en sådan infrastruktur inte skulle
finnas skulle medlemsstaterna behöva koppla upp sig 26 gånger för att nå alla
andra medlemsstaters nationella system. Andra
hörnstenar i programmet är verksamheter som sammanför tull- respektive
skattetjänstemän för att de t.ex. ska kunna utbyta bästa praxis, lära sig av
varandra, analysera ett problem eller utarbeta en vägledning. Om
medlemsstaterna skulle vara tvungna att lära sig av varandra genom att utveckla
egna aktiviteter utanför programmet, skulle samtliga ha utvecklat en egen
uppsättning av verktyg och arbetsmetoder. Det skulle inte uppstå några
synergieffekter mellan verksamheter och några gemensamma aktiviteter skulle
inte ha genomförts på ett systematiskt sätt omfattande samtliga 27
medlemsstater. Det är mycket mera effektivt att kommissionen med stöd av
programmet agerar som verksamhetsmäklare mellan de deltagande länderna. Ett
annat viktigt mervärde är av immateriell karaktär. Programmet har varit
väsentligt för att på tull- och skatteområdet skapa en känsla av gemensamt
intresse, stimulera ömsesidigt förtroende och skapa en samarbetsanda
mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen.
1.5.4.
Samstämmighet och eventuella synergieffekter med
andra relevanta instrument
I
ett av scenarierna för tullområdet ingick ett ekonomiskt stöd till
medlemsstaternas tullmyndigheter för förvärv av utrustning och uppbyggnad av
teknisk kapacitet. Snarare än att man utformar en finansieringsordning för
detta syfte inom Fiscusprogrammet kan medlemsstaterna använda andra program,
däribland regionala strukturfonder, för att tillgodose detta behov. I
utvärderingen efter halva löptiden av GD Home:s program ”Förebyggande och
bekämpande av brott” och ”Terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker –
förebyggande, beredskap och konsekvenshantering”[48] angavs
att förvaltningsmodellen i Tull- och Fiscalisprogrammen erbjuder de bästa
utsikterna för att förbättra förvaltningen av dessa båda program, eftersom den
möjliggör ett snabbt och flexibelt svar när operativa behov uppstår.[49] Ryggraden
i de transeuropeiska IT-systemen är CCN/CSI-nätet, som även används av
Olaf för utbyte (och lagring) av uppgifter om oegentligheter och bedrägeri.
Härvid drar båda generaldirektoraten nytta av stordriftsfördelar.
1.6.
Tid under vilken åtgärden kommer att pågå
respektive påverka resursanvändningen
X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad
tid –
¨ Förslaget eller initiativet ska gälla från och med den 1 januari
2014 till och med den 31 december 2020. –
¨ Budgeteffekter 2014–2023 (under 2021–2023 enbart för
betalningsbemyndiganden) ¨ Förslag eller initiativ som pågår under en
obegränsad tid –
Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, –
beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
1.7.
Planerad(e) förvaltningsmetod(er)[50]
X Direkt centraliserad förvaltning som sköts
av kommissionen ¨ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till ¨ genomförandeorgan ¨ byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[51] ¨ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts
uppgifter som ingår i offentlig förvaltning ¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av
särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen
och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel
49 i budgetförordningen ¨ Delad förvaltning
med medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer ¨ Gemensam förvaltning
med internationella organisationer (ange vilka) Vid fler än en metod,
ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar /
2.
FÖRVALTNING
2.1.
Bestämmelser om uppföljning och rapportering
Ange intervall och
andra villkor för sådana åtgärder Programverksamheterna
kommer att övervakas för att se till att reglerna och förfarandena för att
genomföra programmet tillämpas korrekt (revision). Förslagen till gemensamma
åtgärder övervakas permanent via en databas online, verktyget för
verksamhetsrapportering (ART), som innehåller alla förslag och motsvarande
verksamheter. Genom samma verktyg kan mottagarna av bidrag från programmet,
dvs. medlemsstaternas tull- och skatteförvaltningar, rapportera online vilka
utgifter de har finansierat via bidrag till gemensamma programverksamheter.
Medlemsstaterna ska varje år skicka en ekonomisk rapport till kommissionen, med
användning av verktyget för verksamhetsrapportering. När
det gäller de verksamheter i fråga om uppbyggnad av IT-kapacitet och
utbildningskapacitet som finansieras genom upphandling gäller sedvanliga
rapporterings- och övervakningsregler. Programmet
kommer att utvärderas två gånger. Resultaten av utvärderingen efter halva
löptiden kommer att vara tillgängliga vid halvårsskiftet 2018 och resultaten av
den slutliga utvärderingen vid utgången av 2021. Medlemsstaterna kommer som
programmets huvudsakliga stödmottagare att göra en stor del av datainsamlingen,
antingen genom att tillhandahålla uppgifter för respektive verktyg
(huvudsakligen genom ART) eller genom att lämna uppgifter om programmets
bredare effekter (genom att delta i verksamheter som utröner deras uppfattning
eller genom att utfärda rapporter). Fram
till nu har utvärderingarna av de befintliga programmen företrädesvis riktat
sig till programmets primära intressenter, dvs. tull- och skattemyndigheter och
deras experter, som utgör programmets målgrupp. Med hänsyn till att det också
är viktigt att rådfråga externa intressenter (dvs. ekonomiska aktörer) om
programmets effekter för dem och om i vilken utsträckning de exempelvis drar
nytta av ett bättre samarbete mellan tull- och skatteförvaltningar, kommer granskning
av indirekta effekter att ingå i framtida programutvärderingar.
2.2.
Administrations- och kontrollsystem
2.2.1.
Risker som identifierats
De
potentiella riskerna vid genomförandet av programmet avser följande: –
Genomförande av den bidragsöverenskommelse som undertecknats
med en grupp medlemsstater och kandidatländer. Risknivån anses låg, eftersom
mottagarna utgörs av de deltagande ländernas offentliga förvaltningar. Genomförande
av upphandlingsavtal som ingåtts inom ramen för programmet. Exempel på risker
skulle kunna vara följande: –
Medlemsstaterna deklarerar utgifter för
verksamheter som inte godkänts inom programmet. –
Medlemsstaterna deklarerar samma utgifter två
gånger. –
Upphandlingsregler iakttas inte. –
En faktura betalas för ett icke-existerande
resultat.
2.2.2.
Planerad(e) kontrollmetod(er)
Huvudinslagen i kontrollstrategin är följande: Upphandlingsavtal. De kontrollförfaranden för upphandling som anges i budgetförordningen
tillämpas. Alla upphandlingsavtal upprättas efter det
etablerade förfarandet för kontroll av kommissionens avdelningar för betalning,
med beaktande av avtalsenliga skyldigheter och principerna om sund ekonomisk
och allmän förvaltning. Bestämmelser om bedrägeribekämpning (kontroller,
rapporter osv.) ingår i alla avtal som ingås mellan kommissionen och
bidragsmottagare. Detaljerade kravspecifikationer utformas och utgör basen i
varje enskilt avtal. Godkännandeprocessen följer strikt GD Taxud:s TEMPO-metod:
de förväntade resultaten granskas, ändras vid behov och godkänns (eller
avvisas) slutligen explicit. För att en faktura ska betalas krävs ett
”godkännandebrev”. Tekniska kontroller vid upphandling GD
Taxud utför kontroller av de resultat som ska levereras och övervakar de
verksamheter och tjänster som utförs av uppdragstagarna. GD Taxud utför även
regelbundet kvalitets- och säkerhetsrevisioner rörande uppdragstagarna. Vid
kvalitetsrevisioner kontrolleras huruvida uppdragstagarnas faktiska processer
överensstämmer med de regler och förfaranden som angetts i deras
kvalitetsplaner. Vid säkerhetsrevisioner granskas de specifika processerna,
förfarandena och systemen. Bidrag: I
den bidragsöverenskommelse som undertecknas av programmets bidragsmottagare
(tullförvaltningar i medlemsstater och kandidatländer) fastställs de villkor
som gäller för finansiering av de verksamheter som omfattas av bidraget,
inbegripet ett kapitel om kontrollmetoder. Alla deltagande förvaltningar har
åtagit sig att efterleva kommissionens budgetrelaterade och administrativa
utgiftsregler. De
verksamheter för vilka mottagarna kan få bidrag identifieras i en databas
online (ART – verktyget för verksamhetsrapportering). Medlemsstaterna
rapporterar sina utgifter i samma databas, som har ett antal inbyggda
kontroller för att reducera antalet misstag. Exempelvis kan medlemsstaterna bara
rapportera utgifter för verksamheter som de har inbjudits till och detta enbart
en gång. Utöver de kontroller som byggts in i rapporteringssystemet utför GD
Taxud dokumentkontroller och kontroller på platsen beträffande ett urval av
aktörer eller verksamheter. Genom denna kontrollstrategi kan den administrativa
bördan för bidragsmottagare begränsas så långt möjligt, och bördan kan bli
proportionell mot den tilldelade budgeten och uppfattade risker. Utöver
ovan nämnda kontroller utför GD Taxud traditionella budgetkontroller: Förhandskontroll av åtaganden: Alla
åtaganden av GD Taxud kontrolleras av chefen för enheten Personal och ekonomi.
Följaktligen täcks 100 % av de belopp som det har gjorts åtaganden för av en
förhandskontroll. Detta förfarande medför en hög grad av säkerhet i fråga om
transaktionernas laglighet och korrekthet. Förhandskontroll av betalningar: Minst
en betalning (från alla utgiftskategorier) per vecka väljs ut slumpmässigt för
förhandskontroll, som utförs av chefen för enheten Personal och ekonomi. För
denna aktivitet finns inget resultatmål angående täckningsgraden, eftersom
syftet med kontrollen är att granska betalningar ”slumpmässigt” för att
kontrollera att de förberetts enligt kraven. De återstående betalningarna
behandlas på daglig basis enligt de gällande reglerna. Förklaringar av den vidaredelegerade utanordnaren: Samtliga
vidaredelegerade utanordnare undertecknar förklaringar till stöd för den årliga
verksamhetsrapporten för det berörda året. Dessa förklaringar täcker verksamheterna
inom programmet. Utanordnaren förklarar att de verksamheter som har samband med
genomförandet av budgeten har utförts enligt principerna om sund ekonomisk
förvaltning, att införda förvaltnings- och kontrollsystem har medfört en
tillräcklig grad av säkerhet rörande transaktionernas laglighet och korrekthet,
att de risker som är knutna till dessa verksamheter har identifierats och
rapporterats korrekt och att motverkande åtgärder har genomförts. Genom
dessa kontroller får GD Taxud en tillräcklig grad av säkerhet rörande
utgifternas kvalitet och korrekthet och minskas risken för att reglerna inte
efterlevs. Omfånget av bedömningen når nivå 3[52] i fråga om gemensamma åtgärder och nivå 4[53] i fråga
om upphandlingsavtal. De ovan nämnda kontrollåtgärderna minskar de potentiella
riskerna praktiskt taget till noll och kontrollstrategin når alla
bidragsmottagare. Eventuella åtgärder för ytterligare riskreducering skulle
medföra oproportionellt höga kostnader och övervägs således inte. GD Taxud
bedömer att det inte finns några skillnader mellan de nuvarande programmen och
det framtida programmet ur kontrollsynvinkel, och kommer att tillämpa samma
kontrollstrategi för det kommande programmet. Kostnaderna för att genomföra
denna kontrollstrategi är begränsade till 2,60 % av budgeten och väntas ligga
kvar på denna nivå. Programmets kontrollstrategi bedöms vara effektiv för sitt syfte att
begränsa risken för bristande regelefterlevnad till praktiskt taget noll och
står i proportion till relaterade risker.
2.3.
Åtgärder för att förebygga bedrägeri och
oegentligheter/oriktigheter
Beskriv förebyggande
åtgärder (befintliga eller planerade) Utöver
alla de föreskrivna kontrollåtgärderna kommer GD Taxud att utarbeta en strategi
för bedrägeribekämpning, i linje med den nya bedrägeribekämpningsstrategi som
kommissionen antog den 24 juni 2011. Generaldirektoratets interna kontroller
för att upptäcka bedrägerier bör vara helt förenliga med kommissionens strategi
och riskhanteringen inriktas på att kartlägga områden med hög risk för bedrägerier
och på att hitta lämpliga åtgärder. Vid behov kommer nätverksgrupper och
lämpliga IT-verktyg för analys av bedrägerifall i samband med Fiscusprogrammet
att inrättas.
3.
BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
3.1.
Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och
budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
· Befintliga budgetrubriker för utgifter Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i
nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den
årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning…...….] || Diff./Icke-diff. ([54]) || från Efta-länder[55] || från kandidat-länder[56] || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen || || || || || || · Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa de berörda
rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de
berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning…] || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidatländer || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 1 || 14.04.03 – Fiscus (tullrelaterad del) || Diff. || Nej || Ja || Nej || Nej 1 || 14.04.04 – Fiscus (skatterelaterad del) || Diff. || Nej || Ja || Nej || Nej 1 || 14.01.04.05 Fiscus – administrativa utgifter || Icke-diff. || Nej || Nej || Nej || Nej
3.2.
Beräknad inverkan på utgifterna[57]
3.2.1.
Sammanfattning av den beräknade inverkan på
utgifterna
Kostnaderna för ett eventuellt införande av ett
nytt europeiskt IT-system för att genomföra förslaget om en skatt på
finansiella transaktioner ingår inte i Fiscusprogrammets budget, med tanke på
att förslaget om en skatt på finansiella transaktioner befinner sig i ett
tidigt skede. Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || 1 || Smart tillväxt för alla GD Skatter och tullar || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021-2023 || TOTALT Driftsanslag || || 14.0403 || Åtaganden || (1) || 71.300 || 73.400 || 75.500 || 77.600 || 79.800 || 82.100 || 84.300 || || 544.000 Betalningar || (2) || 14.260 || 46.765 || 62.390 || 67.740 || 69.650 || 71.625 || 73.645 || 137.925 || 544.000 14.0404 || Åtaganden || (1a) || 33.100 || 33.100 || 33.100 || 33.200 || 33.200 || 33.200 || 33.300 || || 232.200 Betalningar || (2a) || 9.268 || 24.163 || 27.473 || 29.818 || 29.863 || 29.873 || 29.908 || 51.834 || 232.200 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för specifika program[58] || || 14.010405 || || (3) || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || || 1.400 TOTALA anslag för GD Skatter och tullar || Åtaganden || =1+1(a)+3 || 104.600 || 106.700 || 108.800 || 111.000 || 113.200 || 115.500 || 117.800 || || 777.600 Betalningar || =2+2(a)+3 || 23.728 || 71.128 || 90.063 || 97.758 || 99.713 || 101.698 || 103.753 || 189.759 || 777.600 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 104.400 || 106.500 || 108.600 || 110.800 || 113.000 || 115.300 || 117.600 || || 776.200 Betalningar || (5) || 23.528 || 70.928 || 89.863 || 97.558 || 99.513 || 101.498 || 103.553 || 189.759 || 776.200 TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för specifika program || (6) || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || || 1.400 TOTALA anslag för RUBRIK 1 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 104.600 || 106.700 || 108.800 || 111.000 || 113.200 || 115.500 || 117.800 || || 777.600 Betalningar || =5+ 6 || 23.728 || 71.128 || 90.063 || 97.758 || 99.713 || 101.698 || 103.753 || 189.759 || 777.600 Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT GD Skatter och tullar || Personalresurser || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 105.483 Övriga administrativa utgifter || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 4.270 TOTALT för GD Skatter och tullar || || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 109.753 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 109.753 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021-2023 || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 120.279 || 122.379 || 124.479 || 126.679 || 128.879 || 131.179 || 133.479 || || 887.353 Betalningar || 39.407 || 86.807 || 105.742 || 113.437 || 115.392 || 117.377 || 119.432 || 189.759 || 887.353 Beräknad
inverkan på driftsanslagen –
X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas
i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till
tre decimaler) Mål och resultat ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT RESULTAT Typ av resultat[59] || Genom-snittliga kostna-der för resultaten || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Totalt antal resultat || Total kostnad Allmänt mål: Att stärka den inre marknaden genom att förbättra tullunionens och skattesystemens funktionssätt via samarbete mellan deltagande länder, deras tull- och skatteförvaltningar och tjänstemän och externa experter. Tullrelaterad del || || || || || || || || || || || || || || || || Uppbyggnad av IT-kapacitet || Antal IT-kontrakt || || Cirka 30 || 57.000 || || 59.100 || || 61.200 || || 63.300 || || 65.500 || || 67.800 || || 70.000 || || 443.900 Gemensamma åtgärder || Antal organiserade evenemang || || Cirka 450 || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 80.500 Mänsklig kapacitetsuppbyggnad || Antal utbildningar || || Ej fastställt || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 19.600 Delsumma för den tullrelaterade delen || || 71.300 || || 73.400 || || 75.500 || || 77.600 || || 79.800 || || 82.100 || || 84.300 || || 544.000 Skatterelaterad del || || || || || || || || || || || || || || || || Uppbyggnad av IT-kapacitet || Antal IT-kontrakt || || Cirka 20 || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 163.100 Gemensamma åtgärder || Antal organiserade evenemang || || Cirka 260 || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 59.500 Mänsklig kapacitetsuppbyggnad || Antal utbildningar || || Ej fastställt || 1.300 || || 1.300 || || 1.300 || || 1.400 || || 1.400 || || 1.400 || || 1500 || || 9.600 Delsumma för den skatterelaterade delen || || 33.100 || || 33.100 || || 33.100 || || 33.200 || || 33.200 || || 33.200 || || 33.300 || || 232.200 TOTALA KOSTNADER || || || || 104.400 || || 106.500 || || 108.600 || || 110.800 || || 113.000 || || 115.300 || || 117.600 || || 776.200
3.2.2.
Beräknad inverkan på de administrativa anslagen
3.2.2.1.
Sammanfattning
–
X Förslaget/initiativet kräver att administrativa
anslag tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro
(avrundat till tre decimaler) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 105.483 Övriga administrativa utgifter || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 4.270 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 109.753 Belopp utanför RUBRIK 5[60] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Övriga administrativa utgifter || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Delsumma belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. TOTALT || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 109.753
3.2.2.2.
Beräknat personalbehov
–
X Förslaget/initiativet kräver att personalresurser
tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska anges i heltal (eller med
högst en decimal) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) 14 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens representationskontor) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 14 01 01 02 (vid delegationer) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Extern personal (i heltidsekvivalenter)[61] 14 01 02 01 (KA, INT, SNE från de ”allmänna anslagen”) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 14 01 02 02 (KA, INT, JED, LA och SNE vid delegationerna) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [62] || - vid huvudkontoret[63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - vid delegationer || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (KA, INT, SNE – indirekta forskningsåtgärder) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (KA, INT, SNE – direkta forskningsåtgärder) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Andra budgetrubriker (ange vilka) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. TOTALT || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 14 är det politikområde eller den avdelning
i budgeten som avses. Personalbehoven ska
täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att
förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom
generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande
begränsningar i fråga om budgetmedel. Beskrivning av
arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Programförvaltning i strikt bemärkelse[64] och verksamheter för att genomföra programmet, t.ex. studier och utveckling, underhåll och drift av europeiska IT-system. Extern personal || Stöd till verksamheter för att genomföra programmet, t.ex. studier och utveckling, underhåll och drift av europeiska IT-system.
3.2.3.
Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
–
X Förslaget/initiativet är förenligt med den
gällande fleråriga budgetramen.
3.2.4.
Bidrag från tredje part
–
Det ingår inga bidrag från tredje part i det
aktuella förslaget eller initiativet. Beräknad inverkan på inkomsterna –
X Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens
inkomstsida. [1] KOM(2011)
500 slutlig, 29.6.2011, En budget för Europa 2020. [2] KOM(2010) 2020
slutlig, 3.3.2010: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. [3] Under
2010 härrörde ca 12,3 % (15,7 miljarder euro) av EU:s budget från traditionella
egna medel. GD Budget:s tematiska rapport om tullkontrollstrategin i
medlemsstaterna – Kontroll av traditionella egna medel, s. 3. [4] Utvärdering efter halva tiden av Fiscalis
2013-programmet: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf
Utvärdering efter halva tiden av Tull 2013-programmet:
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf [5] DELOITTE, The future business architecture for the Customs
Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe. [6] Protokoll från det 9:e mötet i Fiscaliskommittén den 3
maj 2011.
Protokoll från det 9:e mötet i tullkommittén den 11 april 2011. [7] Tidigare
kallade transeuropeiska IT-system. [8] EUT L 55,
28.2.2011, s. 13. [9] The
Evaluation Partnership, Customs 2013 midterm evaluation, s. 72–80;
RAMBOLL, Fiscalis 2013 midterm evaluation, punkterna 268–305. [10] KOM(2010)
245 slutlig/2, En digital agenda för Europa. [11] KOM(2010)
546, 6.10.2010, Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin –
Innovationsunionen. [12] KOM(2010)
682, 23.11.2010, En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen. [13] KOM(2010)
614, En integrerad industripolitik för en globaliserad tid. [14] KOM(2011) 206
slutlig. [15] KOM(2011)
287, En inre marknad för immateriella rättigheter – Att genom att främja
kreativitet och innovation skapa ekonomisk tillväxt, högkvalitativa
arbetstillfällen och förstklassiga produkter och tjänster i Europa. [16] KOM(2010)
612, Handel, tillväxt och världspolitik: Handelspolitiken – en hörnsten i
Europa 2020-strategin. [17] KOM(2010)
673 slutlig, Bryssel 22.11.2010, Meddelande från kommissionen till
Europaparlamentet och rådet – EU:s strategi för den inre säkerheten i
praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa. [18] KOM(2010)
171 slutlig, Bryssel 20.4.2010, Meddelande från kommissionen till
Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och
regionkommittén: Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa
för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet. [19] EUT C
, , s. . [20] KOM(2011)
500 slutlig, del I. [21] KOM(2010)
2020. [22] EUT L 347,
11.12.2006, s. 1. [23] EGT
L 316, 31.10.1992, s. 21. [24] EUT
L 176, 5.7.2011, s. 24. [25] EUT L 283,
31.10.2003, s. 51. [26] EUT
L 84, 31.3.2010, s. 1. [27] KOM(2004) 373. [28] Fylls i
senare. [29] KOM(2010) 700. [30] EUT
L 55, 28.2.2011, s. 13. [31] EUT L 330,
15.12.2007, s. 1. [32] EUT L 154,
14.6.2007, s. 25. [33] EGT
L 292, 15.11.1996, s. 2. [34] Verksamhetsbaserad
förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna
förkortningarna ABM respektive ABB. [35] I den
mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b i
budgetförordningen. [36] KOM(2010) 2020
slutlig, 3.3.2010: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. [37] KOM(2010)
245 slutlig/2, En digital agenda för Europa. [38] KOM(2010)
546, 6.10.2010, Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin –
Innovationsunionen. [39] KOM(2010)
614, En integrerad industripolitik för en globaliserad tid. [40] KOM(2011) 206
slutlig. [41] Antagen av
rådet 2008 (2008/C 253/01). [42] SEC(2011)
467 slutlig, 13.4.2011. Överblick över svaren på det offentliga samrådet om
meddelandet "På väg mot en inre marknadsakt”. [43] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf. [44] GD
budget:s tematiska rapport om tullkontrollstrategin i medlemsstaterna –
Kontroll av traditionella egna medel, s. 3. [45] KOM(2010)
612, Handel, tillväxt och världspolitik, s. 12. [46] KOM(2010)
673 slutlig, Bryssel 22.11.2010, Meddelande från kommissionen till
Europaparlamentet och rådet – EU:s strategi för den inre säkerheten i
praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa. [47] KOM(2010)
171 slutlig, Bryssel 20.4.2010, Meddelande från kommissionen till
Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och
regionkommittén: Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa
för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet. [48] KOM(2005) 124,
6.4.2005, med en budget på 745 miljoner euro i budgetramen för 2007–2013. [49] Economisti
Associati, utvärdering av programmen ”Förebyggande och bekämpande av brott” och
”Terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker – förebyggande, beredskap och
konsekvenshantering”, 2.12.2010. s. 89. [50] Närmare
förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till
respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [51] Som avses
i artikel 185 i budgetförordningen. [52] Kontrollintensitet
– nivå 3: kontroll med hänvisning till helt oberoende bekräftande uppgifter. [53] Kontrollintensitet
– nivå 4: kontroll med hänvisning till och inbegripet tillträde till den
bakomliggande dokumentation som är tillgänglig vid tidpunkten i fråga. [54] Differentierade
respektive icke-differentierade anslag. [55] Efta =
Europeiska frihandelssammanslutningen. [56] Kandidatländer
och i tillämpliga fall potentiella kandidatländer i västra Balkan. [57] Beloppen
uttrycks i löpande priser. [58] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [59] Resultaten
är de produkter eller tjänster som ska levereras (t.ex. antal studentutbyten
som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [60] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [61] KA =
kontraktsanställda, INT = vikarier (interimspersonal), JED = ”Jeune Expert en
Délégation” (unga delegerade experter), LA = lokalanställda, SNE =
utstationerade nationella experter. [62] Under
taket för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k.
BA-poster). [63] Huvudsakligen
för strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
(EJFLU) och Europeiska fiskerifonden (EFF). [64] Antalet
tjänster som är involverade i programförvaltning i strikt bemärkelse är
begränsat till 18.