EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0398
Proposal for a COUNCIL REGULATION laying down the multiannual financial framework for the years 2014-2020
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den fleråriga budgetramen för 2014–2020
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den fleråriga budgetramen för 2014–2020
/* KOM/2011/0398 slutlig - 2011/0177 (APP) */
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 /* KOM/2011/0398 slutlig - 2011/0177 (APP) */
MOTIVERING
1.
BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
1.1.
Fördragen
Enligt artikel 312 i fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) ska en flerårig
budgetram fastställas genom en förordning som antas genom enhälligt beslut i
rådet. Den fleråriga budgetramen ska fastställa beloppen för de årliga taken
för åtagandebemyndiganden för varje utgiftskategori och det årliga taket för
anslag för betalningar och innehålla alla övriga bestämmelser som behövs för
att det årliga budgetförfarandet ska fungera väl. Den första fleråriga budgetramen och
bestämmelserna om interinstitutionellt samarbete och budgetdisciplin antogs för
över tjugo år sedan.[1] Den
och de därpå följande budgetramarna gjorde det möjligt att väsentligt förbättra
och förenkla det årliga budgetförfarandet och samarbetet mellan
institutionerna, samtidigt som man ökade budgetdisciplinen. Genom fördraget införlivas den fleråriga
budgetramen med unionens primärrätt vilket även visar dess betydelse som en av
hörnstenarna i EU:s budgetstruktur. Den nu gällande budgetramen för 2007–2013 antogs
i maj 2006 genom en överenskommelse mellan institutionerna, och utgör en del av
det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk
förvaltning[2]
(nedan kallat det nuvarande interinstitutionella avtalet). För att genomföra de nya bestämmelserna i
fördraget lade kommissionen den 3 mars 2010 fram dels ett förslag till rådets
förordning om den fleråriga budgetramen 2007–2013, dels ett förslag till
interinstitutionellt avtal om samarbete i budgetfrågor[3] (nedan kallat det förslag som lades fram
i mars 2010). När dessa båda förslag antagits ska de ersätta det nuvarande
interinstitutionella avtalet och harmonisera bestämmelserna om budgetramen för
2007–2013 och om det interinstitutionella samarbetet i budgetfrågor med
bestämmelserna i fördraget. De bestämmelser i det nuvarande
interinstitutionella avtalet som inte blivit obsoleta på grund av fördraget
fortsätter att gälla. I den här motiveringen behandlas de nya
inslagen i jämförelse med de förslag som lades fram i mars 2010, både förslaget
till förordning om en flerårig budgetram 2014–2020 (nedan kallad förordningen
om budgetramen) och utkastet till interinstitutionellt avtal om samarbete i
budgetfrågor och en sund ekonomisk förvaltning (nedan kallat utkastet till
interinstitutionellt avtal). Motiveringen av de förändringar som beror på
att fördraget trätt i kraft har lämnats i motiveringen i det förslag till
förordning om en flerårig budgetram 2007–2013 som lades fram den 3 mars 2010
och behöver därför inte återupprepas här.
1.2.
Nya bestämmelser i budgetramen 2014–2020
1.2.1.
Huvudsakliga politiska riktlinjer
Förslaget till förordning om den fleråriga
budgetramen som åtföljs av utkastet till interinstitutionellt avtal utgör en
rättslig överföring av kommissionens meddelande om en budget för Europa 2020
som antogs den 2 juni 2011.[4]
Förslaget ska kompletteras av ett förslag till ändring av kommissionens förslag
till förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget, för att
införa ett par nya bestämmelser som ingår i förslagspaketet om budgetramen 2014–2020.
Meddelandet beskriver huvuddragen i de
föreliggande förslagen, till exempel löptid, strukturen i förhållande till
Europa 2020-strategin, behovet av mer flexibilitet och de belopp som planeras i
själva budgetramen.
1.2.2.
Flexibilitet
Budgetramen ska garantera budgetdisciplin men
ska samtidigt ge en flexibilitet som möjliggör en effektiv resursanvändning och
en snabb reaktion från EU på oförutsedda händelser. Hur flexibel eller stel en budgetram är
påverkas av flera olika saker, till exempel dess löptid, budgetrubrikernas
antal och utformning, hur stor andel av EU:s utgifter som i förväg beviljas
medlemsstaterna eller regionerna eller omfattas av referensbelopp i rättsakter
som antagits enligt medbeslutandeförfarandet, de marginaler som är tillgängliga
inom ramen för varje budgetrubrik och de marginaler som finns mellan taken i
budgetramen respektive taken för egna medel. Kommissionen har tagit hänsyn till
dessa aspekter när förslaget till ny budgetram utarbetats. Erfarenheterna på senare tid har dock visat
att sådana utmaningar som bottnar i oförutsedda händelser med internationella
konsekvenser idag ser annorlunda ut. Redan i början av arbetet enligt den
gällande budgetramen måste alla flexibilitetsinstrument utnyttjas och också
själva budgetramen måste justeras flera gånger. EU kommer i allt högre grad att
utsättas för globaliseringens påverkan på ekonomin och samhället, för
klimatförändringar, energiberoende, migrationsflöden och andra globala
utmaningar som EU fått ett större ansvar att hantera enligt Lissabonfördraget. Det kommer alltid att vara en svår politisk
balansakt att få rätt jämvikt på en strikt budgetdisciplin och förutsebara
utgifter å den ena sidan och den flexibilitet som behövs för att EU ska kunna
ingripa vid oförutsebara händelser å den andra. Med utgångspunkt i den
bedömning som gjorts av det nuvarande interinstitutionella avtalets funktion[5] och vidare övervägningar i samband med
budgetöversynen[6]
föreslår kommissionen begränsade men målinriktade förbättringar för att öka
flexibiliteten. 1.
För det första har den omfattande och regelbundna
användningen av flexibilitetsinstrumentet och reserven för katastrofbistånd
inom ramen för den nuvarande budgetramen visat på hur nödvändiga dessa
instrument är. Samtidigt visar erfarenheterna, i synnerhet av förvaltningen av
de yttre åtgärderna under de senaste åren att EU ofta har tvingats använda
krångliga instrument (reserven för katastrofbistånd, stabilitetsinstrumentet,
outnyttjade marginaler och flexibilitetsinstrumentet) för att bemöta den
internationella utvecklingen och nya utmaningar. Därför föreslås en höjning av de årligen
tillgängliga maximibeloppen både för flexibilitetsinstrumentet och reserven för
katastrofbistånd. Vidare förlängs möjligheten att använda outnyttjade delar av
de årliga maximibeloppen under kommande budgetår till att även omfatta år n+3
för flexibilitetsinstrumentet och en ny bestämmelse införs om förlängning till
år n+1 av reserven för katastrofbistånd (i det sista fallet förutsatt att
budgetförordningen kan ändras). Reserven för katastrofbistånd får ett utvidgat
tillämpningsområde som även ska omfatta situationer som medför särskilt
migrationstryck vid EU:s yttre gränser. Därmed bör de båda instrumenten ge EU bättre
möjligheter att i begränsad omfattning reagera på oväntade situationer. 2.
För det andra har Europeiska unionens
solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter
visat sig vara mycket användbara, men trots det har det högsta årliga beloppet
för globaliseringsfonden enligt den nuvarande budgetramen (500 miljoner euro)
aldrig utnyttjats. Därför föreslås att beloppet sänks något, till 429 miljoner euro
och att förfarandena för att finansiera och utnyttja bistånd förenklas,
samtidigt som fondens tillämpningsområde breddas till att även bidra till situationer
där jordbrukare påverkas av globaliseringen. 3.
För det tredje föreslås en ökning från 5 till 10
procent av de vägledande beloppen i program som antagits enligt
medbeslutandeförfarandet, för att öka flexibiliteten inom budgetrubrikerna. 4.
För det fjärde kommer kommissionen att lägga fram
ett förslag om en ny bestämmelse i budgetförordningen som ska öka
flexibiliteten i projekt som finansieras med hjälp av det nyligen inrättade
infrastrukturinstrumentet. Infrastrukturprojekt kräver på grund av sin natur
ofta komplexa upphandlingsförfaranden. Även små förseningar kan i sådana fall
göra det svårt att utnyttja alla åtaganden och undergräva projektens
hållbarhet, och därmed även EU:s insatser för att modernisera nätverk och
infrastrukturer för transport, energi och telekommunikationer. Därför bör
budgetförordningen innehålla bestämmelser om automatisk överföring till nästa
budgetår av sådana åtaganden som inte utnyttjats i slutet av budgetåret för de projekt
som finansieras med hjälp av infrastrukturinstrumentet. 5.
För det femte föreslås inrättandet av en ny
särskild reserv för kriser i jordbrukssektorn med ett årligt belopp på 500
miljoner euro som ska kunna tas i anspråk utöver taken i budgetramen, med tanke
på hur utsatt jordbrukssektorn är för stora kriser. Reserven ska kunna tas i
anspråk på samma sätt som reserven för katastrofbistånd. Närmare bestämmelser
om villkoren för att få stöd från reserven ska fastställas i en särskild
rättslig grund. 6.
Slutligen kommer en översyn av budgetramen att
behövas för att hantera oförutsedda omständigheter med omfattande ekonomiska
konsekvenser. För att ge samma flexibilitet som det nuvarande
interinstitutionella avtalet föreslås en marginal för oförutsedda utgifter som
ska kunna tas i anspråk utöver taken i budgetramen, upp till högst 0,03 % av
BNI inom EU, enligt det förfarande som anges i punkt 22 i det nuvarande
interinstitutionella avtalet. Bestämmelserna om flexibilitet i den fleråriga
budgetramen och i det interinstitutionella avtalet följer de förslag som lades
fram i mars 2010. I artikel 2 i förordningen fastställs möjligheten att
ianspråkta belopp i särskilda instrument utöver budgetramen, upp till och över
taken i budgetramen. De närmare bestämmelserna om instrumenten, beloppen och
förfarandet för att utnyttja dem finns i det interinstitutionella avtalet. På
så sätt garanteras konsekventa förfaranden och rollerna för budgetmyndighetens
båda grenar (se punkterna 10–15 i utkastet till interinstitutionellt avtal).
1.2.3.
Särskilda bestämmelser om garantier
Om EU:s budget måste täcka lånegarantier för
betalningsbalansstöd eller den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen
ger förordning (EG) nr 1150/2000 möjlighet att begära in ytterligare egna medel
för att EU ska kunna fullgöra sina rättsliga skyldigheter. Denna refinansiering
ska åtföljas av en ändringsbudget. Alla ändringsbudgetar måste respektera taken
i budgetramen. Med tanke på de belopp som kan bli aktuella (lånegarantier för
betalningsbalansstöd och stabiliseringsmekanismen) kommer en justering av
budgetramen med all sannolikhet att krävas. Det är högst osannolikt att en sådan situation
uppstår, men för att undvika eventuella problem föreslås en bestämmelse i förordningen
om budgetramen som utesluter sådana eventuella utgifter från budgetramen (dvs.
de belopp som kan komma att behövas får tas i anspråk utöver taken i
budgetramen). Det tak som ska sättas för EU:s möjligheter
att garantera lån via EU:s budget är taket för egna medel, inte taken in
budgetramen. Att då kräva en justering av budgetramen om garantin tas i anspråk
tycks strida mot lagstiftarens egentliga avsikter.
1.2.4.
Bidrag till finansieringen av omfattande
projekt
Det behövs särskilda bestämmelser för att
öronmärka de belopp som unionens budget ska lämna till omfattande tekniska
utvecklingsprojekt som kräver stora infrastrukturer, såsom de europeiska
systemen för satellitnavigering (Egnos och Galileo). Mot bakgrund av
erfarenheterna av budgetramen 2007–2013 behövs sådana nya bestämmelser för att
säkra en ordnad utveckling av unionens utgifter och för att se till att det
årliga budgetförfarandet fungerar smidigt. Rättsakterna om de ovannämnda programmen ska
följa de budgetbestämmelser som fastställs i den här förordningen.
2.
RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ FÖRSLAGET
2.1.
Förordningen om den fleråriga budgetramen
Artikel 1 Lydelsen i artikel 1 fastställer budgetramens
giltighetstid och hänvisar till den bilaga som innehåller budgetramen i
tabellform. Artikel 2 – Taken i budgetramen I artikel 2.1 fastställs syftet med de årliga
utgiftstaken och institutionernas skyldighet enligt fördraget att rätta sig
efter dessa utgiftstak under budgetförfarandet. En möjlighet att om så krävs överskrida taken
genom att utnyttja de särskilda instrument som ligger utanför själva budgetramen
medges däremot genom punkt 2. Reglerna om solidaritetsfonden,
flexibilitetsmekanismen, Europeiska fonden för justering för
globaliseringseffekter samt de nya instrumenten reserven för kriser i
jordbrukssektorn och marginalen för oförutsedda utgifter återfinns i punkterna
10–15 i utkastet till interinstitutionellt avtal. Dessa instrument ingår inte i
budgetramen, utan är till för att säkra finansieringen i sådana fall när taken
i budgetramen måste överskridas på grund av exceptionella och tvingande omständigheter.
Dessa instrument får mobiliseras gemensamt av budgetmyndighetens två parter,
och har till syfte att göra systemet med budgetramen mer anpassningsbart. För
att utnyttjandet av dessa instrument ska förbli flexibelt och för att
institutionernas respektive roller vid utnyttjandet av dem ska bibehållas har
de närmare bestämmelserna införts i utkastet till interinstitutionellt avtal. Det tredje stycket undantar lånegarantier via
EU:s budget för betalningsbalansstöd och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen
från skyldigheten att följa taken i budgetramen och därmed från behovet att
justera budgetramen. Det tak som ska följas är taket för egna medel. Artikel 3 –
Taket för egna medel Artikeln har ändrats jämfört med det förslag
som lades fram i mars 2010 med en uttrycklig anvisning om att instrument som
får mobiliseras utanför budgetramen och lånegarantier via EU:s budget enligt
förordning (EG) nr 332/2002 eller förordning (EU) nr 407/2010 måste följa taket
för egna medel. Artikel 4 – Tekniska justeringar av
budgetramen Budgetramen presenteras i 2011 års priser.
Förfarandet för tekniska justeringar behålls, liksom deflatorn på 2 %. Ett nytt
inslag förekommer i punkt 1c – ett absolut belopp för marginalen för
oförutsedda utgifter som fastställs till 0,03 % av EU:s sammanlagda BNI i
enlighet med punkt 15 i utkastet till interinstitutionellt avtal. Artikel 5 – Justering av anslagen till
sammanhållningspolitiken Artikeln återtar texten i punkt 17 i det
nuvarande interinstitutionella avtalet och artikel 5 i det förslag som lades
fram i mars 2010. Ändringarna motsvarar tidsplanen för budgetramen 2014–2020
och ändringarna i dess struktur. Artikel 6 –
Justeringar med hänsyn till genomförandet Texten till denna artikel, som gäller
justeringar med hänsyn till genomförandet, är hämtad från punkt 18 i det
nuvarande interinstitutionella avtalet. Inga ändringar har föreslagits jämfört
med det förslag som lades fram i mars 2010. Artikel 7 – Justeringar avseende
strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för landsbygdens utveckling och
Europeiska fiskerifonden Artikeln bygger på punkt 48 i det nuvarande
interinstitutionella avtalet. Eftersom det ofta tar lång tid att förbereda den
rättsliga grunden och programdokumenten måste man förutse att rättsakterna eller
programmen kan komma att antas sent. Artikel 8 – Justeringar i samband med
alltför stora offentliga underskott Texten till denna artikel, som gäller
justeringar i samband med alltför stora offentliga underskott, är hämtad från
punkt 20 i det nuvarande interinstitutionella avtalet och har inte ändrats i
förhållande till det förslag som lades fram i mars 2010. Artikel 9 – Revidering av budgetramen Texten i den här artikeln motsvarar punkterna
21–23 i det nuvarande interinstitutionella avtalet och artikel 8 i det förslag
som lades fram i mars 2010. Vissa ändringar har införts: 1. Den allmänna regeln
i artikel 8.2 i förslaget från mars 20100 om när förslag till revidering ska
läggas fram har strukits eftersom den inte motsvarande dagens praxis med tanke
på behovet av att kunna hantera oförutsedda händelser som kan uppstå. 2.
Möjligheten att anpassa budgetramen med kvalificerad majoritet enligt artikel
8.3 i förslaget från mars 2010 har dragits tillbaka (med tanke på den
föreslagna utvidgningen av flexibilitetsinstrumenten och införandet av
marginalen för oförutsedda utgifter). 3. En ny punkt 5 har införts för att
förtydliga vilka justeringar av budgetramen enligt övriga artiklar som är att
betrakta som en revidering av budgetramen. Artikel 10 – Justering av budgetramen i
samband med ändringar i fördragen Texten till denna artikel, som gäller
justeringar i samband med fördragsändringar, är hämtad från punkt 4 i det
nuvarande interinstitutionella avtalet och motsvarar artikel 9 i det förslag
som lades fram i mars 2010. Artikel 11 – Anpassning av budgetramen i
samband med utvidgning av unionen Texten i den här artikeln återtar punkt 29 i
det nuvarande interinstitutionella avtalet och artikel 11 i det förslag som
lades fram i mars 2010. Ett nytt stycke har införts som uttryckligen
hänvisar till en eventuell övergripande lösning av problemet på Cypern under
den period som omfattas av budgetramen. Artikel 12 – Interinstitutionellt samarbete
under budgetförfarandet Bestämmelserna i artikeln motsvarar det
förslag som lades fram i mars 2010. De allmänna bestämmelserna om samarbete i
budgetförfarandet ingår i förordningen om budgetramen medan utkastet till
interinstitutionellt avtal och dess bilagor innehåller närmare bestämmelser. Artikel 13 – Finansiering av den gemensamma
utrikes- och säkerhetspolitiken Bestämmelserna i det förslag som lades fram i
mars 2010 kvarstår, men inget minimibelopp för politikområdet har fastställts. Artikel 14 – Bidrag till finansieringen av
omfattande projekt Det behövs särskilda bestämmelser för
omfattande projekt för teknisk utveckling som bygger på storskaliga
infrastrukturprojekt, däribland de europeiska systemen för satellitnavigering
(Egnos och Galileo). Sådana bestämmelser motiveras av projektens särskilda
natur, dvs. en löptid som klart överstiger den fleråriga budgetramen,
projektrisker som kan orsaka väsentliga kostnadsöverdrag, inga eller begränsade
investeringar av privat kapital samt inga eller bara begränsade möjligheter att
generera inkomster via kommersiellt utnyttjande på kort till medellång sikt. Därför öronmärks de belopp som ska hållas
tillgängliga för de europeiska systemen för satellitnavigering Egnos och
Galileo i budgetramen 2014–2020. Artikel 15 – Halvtidsutvärdering av
genomförandet av budgetramen En ny bestämmelse införs om när en
halvtidsutvärdering av budgetramen ska göras. En liknande bestämmelse fanns i
det gällande interinstitutionella avtalet (punkt 7 och förklaring nr 1). Artikel 16 – Övergång till nästa budgetram Enligt artikel 16 är kommissionen skyldig att
lägga fram en ny budgetram före den 1 januari 2018, dvs. tre år innan den nya
budgetramen ska upphöra att gälla. Det andra stycket erinrar om vilka
bestämmelser som tillämpas om ingen ny budgetram antagits innan den gällande
budgetramen upphört att gälla. Artikel 17 I förordningens sista artikel fastställs det
datum då förordningen ska träda i kraft. Det interinstitutionella avtalet bör
träda i kraft samma dag, eftersom de båda rättsakterna kompletterar varandra.
2.2.
Interinstitutionella avtalet om samarbete i
budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
Inledning – Punkterna 1–6 i förslaget till
interinstitutionellt avtal De inledande delarna av förslaget till
interinstitutionellt avtal hänvisar till fördraget (artikel 295), avtalets
bindande karaktär, sambandet med andra rättsakter som avser den fleråriga
budgetramen och budgetförfarandet, beskriver avtalets struktur och anger när
det ska träda i kraft (samtidigt som förordningen om den fleråriga
budgetramen). Avtalet återtar lydelsen i punkterna 1–6 i det
förslag som lades fram i mars 2010. Del I – Bestämmelser om den fleråriga
budgetramen samt om särskilda instrument som inte ingår i budgetramen A. Bestämmelser om budgetramen Punkt 7 innehåller bestämmelser om
upplysningar om transaktioner som inte finns upptagna i budgeten (Europeiska
utvecklingsfonden) samt om utvecklingen av de olika kategorierna av egna medel.
Dessa upplysningar bör redovisas även i fortsättningen, men för logikens skull
föreslås det att detta nu bör ske i de dokument som åtföljer budgetförslaget i
stället för i samband med den tekniska justeringen av budgetramen. Tidpunkten
blir i stort sett densamma som tidigare (i slutet av april eller början av
maj). Denna ändring fanns med redan i det förslag som lades fram i mars 2010. Punkt 8 i det nya avtalet handlar om
marginalerna under taken i budgetramen. Själva taken för de enskilda
rubrikerna, som institutionerna måste rätta sig efter vid varje
budgetförfarande i enlighet med fördraget, fastställs i förordningen om
budgetramen. Man bör dock även hålla fast vid praxisen att så långt som möjligt
se till att det finns tillräckliga marginaler under dessa tak. Detta är ett mål
som kräver god vilja och samarbete mellan institutionerna, och som därför bör
omfattas av det interinstitutionella avtalet. Bestämmelsen innebär inga
förändringar i förhållande till dagens praxis och inte heller i förhållande
till det förslag som lades fram i mars 2010. Enligt punkt 9 ska prognoserna för
betalningsbemyndiganden för perioden efter 2020 uppdateras under budgetramens
fjärde år, vilket överensstämmer med dagens praxis och det förslag som lades
fram i mars 2010. B. Bestämmelser om särskilda instrument som
inte ingår i budgetramen Bestämmelser om de instrument som inte ingår i
budgetramen (reserven för katastrofbistånd, solidaritetsfonden,
flexibilitetsmekanismen och Europeiska fonden för justering för
globaliseringseffekter) blir kvar i det interinstitutionella avtalet.
Möjligheten att om så krävs utnyttja dessa instrument utöver taken i
budgetramen regleras däremot i artikel 2 i förordningen om budgetramen. Att
bestämmelserna fördelas på två rättsakter svarar mot den logik som låg bakom
det förslag som lades fram i mars 2010. Jämfört med det förslag som lades fram i mars
2010 har beloppen höjts för flexibilitetsmekanismen och reserven för
katastrofbistånd medan de sänkts för Europeiska fonden för justering för
globaliseringseffekter. Förutsatt att ändringen av budgetförordningen godtas
införs också en möjlighet att använda outnyttjade delar av de årligen
tillgängliga beloppen i reserven fram till år n+1, även i situationer där det
uppstår ett särskilt starkt migrationstryck vid unionens yttre gränser. Andra
förändringar är att samma möjlighet för flexibilitetsmekanismen förlängs från
n+2 till n+3 och att man strukit de bestämmelser som begränsar de belopp som
blir tillgängliga varje år för Europeiska fonden för justering för
globaliseringseffekter till att bara omfatta outnyttjade belopp och belopp för
vilka inga åtaganden gjorts från de två senaste åren, och även vidgat
tillämpningsområdet till att bidra i situationer där jordbrukare drabbas av globaliseringen.
Alla belopp uttryckts i 2011 års priser för att vara jämförbara med den
övergripande presentationen i budgetramen. Förfarandena för att ta beloppen i
anspråk har förenklats jämfört med tidigare. En ny reserv för kriser i jordbrukssektorn
föreslås. Närmare bestämmelser om villkoren för att få stöd från denna reserv
ska fastställas i en särskild rättslig grund. I det interinstitutionella
avtalet fastställs beloppen och reglerna för ianspråktagande av fonden. Ett nytt rättsinstrument utanför budgetramen
föreslås: marginalen för oförutsedda utgifter. I sak motsvarar lydelsen de
bestämmelser som antogs i rådets ståndpunkt av den 18 januari 2011 om det
förslag som lades fram i mars 2010. Uppdelningen av bestämmelserna om
marginalen för oförutsedda utgifter motsvarar den logik som låg bakom förslaget
från mars 2010 – nämligen att i det interinstitutionella avtalet behålla alla
bestämmelser om de särskilda instrumenten utanför budgetramen. Del II –
Förbättring av det interinstitutionella samarbetet under budgetförfarandet A. Förfarande för det interinstitutionella
samarbetet Bestämmelserna om institutionernas samarbete
under budgetförfarandet har förändrats väsentligt jämfört med hittillsvarande
praxis, för att överensstämma med det nya budgetförfarande som infördes genom
det nya fördraget. Alla bestämmelser i bilagan till det interinstitutionella
avtalet är desamma som föreslogs i mars 2010. Bestämmelserna i bilagan motsvarar förslaget
från mars 2010, men omfattar även de ändringar som man därefter enats om i
institutionernas förklaringar. B. Införande av finansiella bestämmelser i
lagstiftningsakter Bestämmelserna i det gällande
interinstitutionella avtalet, och därmed även i det förslag som lades fram i
mars 2010, behålls. Möjligheten att avvika från beloppen i rättsakterna höjs
från 5 % till 10 % för att öka flexibiliteten inom budgetrubrikerna. Denna
bestämmelse avser inte de belopp som beviljats medlemsstaterna i förväg för
hela budgetramens löptid och inte heller sådana omfattande projekt som avses i
artikel 13 i förordningen om den fleråriga budgetramen. C. Utgifter med avseende på fiskeavtalen Bestämmelserna i det nuvarande
interinstitutionella avtalet i fråga om utgifter avseende fiskeavtal bör
anpassas till de nya reglerna på budgetområdet. I de delar av den befintliga
texten som fortfarande är relevanta föreslås vissa ändringar, vilka uteslutande
handlar om gott samarbete och löpande information till institutionerna. Bestämmelserna
motsvarar det förslag som lades fram i mars 2010, och inga ändringar ansågs
nödvändiga. D. Finansiering av den gemensamma utrikes-
och säkerhetspolitiken Bestämmelserna motsvarar det förslag som lades
fram i mars 2010, och inga ändringar ansågs nödvändiga. E. Institutionernas deltagande i
förvaltningen av Europeiska utvecklingsfonden För att förbättra den demokratiska
granskningen av Europeiska utvecklingsfonden och närma den till bestämmelserna
om utvecklingssamarbete som finansieras via EU:s budget föreslås en ny
bestämmelse om dialog med Europaparlamentet om programdokument som ska
finansieras via Europeiska utvecklingsfonden. F. Samarbete mellan institutionerna i fråga
om budgetförfarandet för administrativa utgifter En ny bestämmelse införs för att se till att
institutionerna varje år på ett tidigt stadium enas om budgetförfarandet för
fördelningen av de administrativa utgifterna (tidsschema finns i bilagan). Den
årliga avvikelsen för varje institutions administrativa utgifter bör också återspegla
de eventuella budgetkonsekvenserna av förändringar i tjänsteföreskrifterna och
konsekvenserna av en gradvis personalminskning på 5 procent mellan 2013 och
2018 i alla EU-institutioner och organ. [DQC1] Del III – Sund ekonomisk förvaltning av
EU-medel Den här delen återtar texten i det förslag som
lades fram i mars 2010 när det gäller budgetplanering (med ett fåtal ändringar
för att närma texten till dagens rutiner) samt när det gäller EU:s organ och
Europaskolorna (med ett tillägg för att följa samma regler som gäller för att
inrätta nya EU-organ, förändra den rättsliga grunden eller uppgiftsbeskrivningen
samt en beskrivning av den konsekvensbedömning som kommissionen bör göra innan
den föreslår inrättande av ett nytt organ eller en ny Europaskola). Avsnittet om nya eller innovativa finansiella
instrument behövs inte längre eftersom budgetförordningen kommer att innehålla
ett nytt avsnitt som helt ägnas åt finansiella instrument, med närmare
bestämmelser om avrapportering av dessa instrument. 2011/0177 (APP) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel 312, jämfört med fördraget om
upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag,[7] med beaktande av Europaparlamentets
godkännande,[8] efter översändande av utkastet till
lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med ett särskilt
lagstiftningsförfarande, och av följande skäl: (1)
De årliga taken för åtaganden per utgiftskategori
och de årliga taken för betalningar som fastställs i den här förordningen ska
följa de tak som fastställs för åtaganden och egna medel i [rådets beslut
XXXX/XX/EU, Euratom]. (2)
Med hänsyn till behovet av förutsebarhet för att
förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt bör budgetramen löpa i
sju år med början den 1 januari 2014 och en utvärdering av genomförandet göras
efter halva tiden. Man bör under de sista tre åren av budgetramens löptid
beakta resultaten av halvtidsutvärderingen. (3)
För att Europeiska unionen ska kunna reagera på
oförutsedda omständigheter eller finansiera klart definierade utgifter som inte
kan finansieras inom taken för en eller flera av de andra rubrikerna i
budgetramen behövs det också särskilda instrument i form av reserven för
katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond,
flexibilitetsmekanismen, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter,
reserven för kriser i jordbrukssektorn och marginalen för oförutsedda
händelser. Det
behövs därför särskilda bestämmelser som tillåter att åtagandebemyndiganden som
går utöver taken i budgetramen får föras in i budgeten om detta krävs för att
kunna använda sådana särskilda instrument. (4)
Om lånegarantier via EU:s budget måste mobiliseras
för betalningsbalansstöd eller inom ramen för den europeiska finansiella
stabiliseringsmekanismen enligt rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18
februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd
till medlemsstaters betalningsbalans[9]
respektive rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet
av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism[10] bör det nödvändiga beloppet mobiliseras upp
till och över taken för åtagandena och betalningarna i budgetramen, med hänsyn
till taket för egna medel. (5)
Budgetramen bör fastställas i 2011 års priser. Det
behövs således också bestämmelser för teknisk justering av budgetramen, så att
taken och de återstående marginalerna kan räknas om. (6)
Budgetramen bör inte ta hänsyn till budgetposter
som finansieras via inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål i enlighet
med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [xxx/201x] om finansiella
bestämmelser för unionens årliga budget.[11] (7)
Man bör också införa bestämmelser för andra
situationer som kan kräva justering av budgetramen. Sådana justeringar kan ha
samband med budgetgenomförandet, alltför stora offentliga underskott, ändringar
i fördragen, utvidgningar av unionen eller sent antagande av nya bestämmelser
på vissa politikområden. (8)
De nationella anslagen för sammanhållningspolitiken
för tillväxt och sysselsättning inrättas med hjälp av prognoser för
bruttonationalinkomsten (BNI) som gjordes våren 2011. Eftersom prognosen är
behäftad med osäkerhet och på grund av påverkan på taket för medlemsstaterna bör
en halvtidsutvärdering göras för att jämföra prognosen med faktisk BNI och dess
påverkan på anslagen. Om BNI för perioden 2014–2016 avviker mer än +/- 5
procent från den prognos som användes 2011 bör de berörda medlemsstaternas
anslag justeras för perioden 2018–2020. Bestämmelser om en sådan justering bör
antas. (9)
Budgetramen kan behöva justeras med anledning av
oförutsedda händelser som inte kan hanteras inom ramen för de tak som
fastställts i budgetramen. Därför behövs bestämmelser om justering av
budgetramen i sådana fall. (10)
Det behövs allmängiltiga regler för
interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet. (11)
För att budgetförfarandet ska flyta smidigt krävs
det grundläggande regler för budgeteringen av utgifterna för den gemensamma
utrikes- och säkerhetspolitiken, och man bör också precisera det övergripande
beloppet för denna politik under hela den period som budgetramen täcker. (12)
De närmare villkoren för det interinstitutionella
samarbetet under budgetförfarandet och vid budgeteringen av utgifterna för den
gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken anges i det interinstitutionella
avtalet av den […] 201x mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om
samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning[12]. (13)
Särskilda bestämmelser krävs även för hanteringen
av omfattande infrastrukturprojekt med en längre löptid än budgetramen. Det är
nödvändigt att fastställa maximibelopp för finansieringen av sådana projekt via
unionens budget. Sådana ansökningar bör inte påverka andra projekt som
finansieras via unionens budget. (14)
Kommissionen bör före den 1 januari 2018 lägga fram
ett förslag om nästa fleråriga budgetram, så att institutionerna hinner anta
den i tillräckligt god tid innan den ska börja tillämpas. Om nästa förordning
om en ny budgetram inte har kunnat antas innan den budgetram som fastställs i
denna förordning löpt ut bör den sistnämnda fortsätta att tillämpas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1
Flerårig
budgetram Den fleråriga budgetramen (nedan kallad
budgetramen) för 2014–2020 anges i bilagan. Artikel 2
Taken i
budgetramen 1.
Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska såväl
under budgetförfarandet som vid genomförandet av det innevarande årets budget
vara bundna av de årliga utgiftstak som anges i budgetramen. 2.
Åtagandebemyndiganden som går utöver
utgiftstaken för de berörda rubrikerna i budgetramen får införas i budgeten om
detta är nödvändigt för att utnyttja reserven för katastrofbistånd, Europeiska
unionens solidaritetsfond, mekanismen för flexibilitet, Europeiska fonden för
justering för globaliseringseffekter, reserven för kriser i jordbrukssektorn
eller marginalen för oförutsedda utgifter i enlighet med rådets förordning (EG)
nr 2012/2002[13], Europaparlamentets och
rådets förordning (EG) nr 1927/2006[14] , Europaparlamentets och
rådets förordning nr xxxx/201x[15] och det
interinstitutionella avtalet av den […] 201x om samarbete i budgetfrågor och sund
ekonomisk förvaltning (nedan kallat interinstitutionella avtalet). 3.
Lånegarantier ur EU:s budget i enlighet med rådets
förordning (EG) nr 332/2002 eller förordning (EU) nr 407/2010 får mobiliseras
över de tak som fastställs i budgetramen. Artikel 3
Taket
för egna medel 1. För de budgetår som täcks av
budgetramen får den sammanlagda summan av de betalningsbemyndiganden som är
nödvändiga, efter årlig justering och med beaktande av de anpassningar och
revideringar som gjorts och tillämpningen av artikel 2.2 och 2.3, inte leda
till att uttagssatsen för egna medel överskrider det tak som gäller för dessa
medel enligt [beslut XXXX/XX/EU, Euratom]. 2. Om så krävs ska utgiftstaken
i budgetramen sänkas till en nivå som garanterar att man inte överskrider det tak
för egna medel som fastställts enligt [beslut XXXX/XX/EU, Euratom]. Artikel 4
Tekniska justeringar 1. Varje år innan
budgetförfarandet för år n+1 genomförs ska kommissionen göra följande tekniska
justeringar av budgetramen: a) En förnyad värdering i priserna för år
n+1 av taken och av de sammanlagda åtagandebemyndigandena respektive
betalningsbemyndigandena. b) En beräkning av den tillgängliga
marginalen under det tak för egna medel som anges i [beslut XXXX/XX/EU,
Euratom]. c) En beräkning av det absoluta beloppet för
marginalen för oförutsedda utgifter i enlighet med punkt 15 i det
interinstitutionella avtalet. 2. Kommissionen ska utföra de
tekniska justeringarna i punkt 1 med hjälp av en årlig deflator på 2 %. 3. Kommissionen ska sända
resultaten av de tekniska justeringarna i punkt 1 och de ekonomiska prognoser
som dessa bygger på till Europaparlamentet och rådet. 4. Ingen annan teknisk justering
för budgetåret i fråga får göras, varken under loppet av året eller under
följande år i form av efterföljande korrigeringar. Artikel 5
Justering av anslagen till sammanhållningspolitiken 1.
Om det konstateras att en medlemsstats samlade
bruttonationalprodukt (BNP) för åren 2014–2016 avviker med mer än +/- 5 % från
den samlade BNP som beräknades 2011 i samband med att rambeloppen för
sammanhållningspolitiken under perioden 2014–2020 fastställdes, kommer
kommissionen i samband med den tekniska justeringen för 2018 att justera de
sammanhållningsmedel som avdelats för medlemsstaten och perioden i fråga. 2.
Den totala nettoeffekten av justeringarna i punkt 1
får inte, vare sig den är positiv eller negativ, överstiga 3 miljarder euro. 3.
Justeringarna ska fördelas jämnt över åren
2018–2020 och budgetramens utgiftstak för åren i fråga kommer att anpassas
därefter. Artikel 6
Justeringar med hänsyn till genomförandet Samtidigt med underrättelsen av
Europaparlamentet och rådet om den tekniska justeringen av budgetramen ska
kommissionen lämna sådana förslag till justering av de sammanlagda
betalningsbemyndigandena som den finner nödvändiga med hänsyn till genomförandet,
för att säkerställa en ordnad utveckling i förhållande till
åtagandebemyndigandena. Beslut om sådana förslag ska antas före den 1 maj år n. Artikel 7
Justeringar
avseende strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för landsbygdens
utveckling och Europeiska fiskerifonden 1.
Om det för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden,
fonden för landsbygdens utveckling eller Europeiska fiskerifonden antas nya
bestämmelser eller program efter den 1 januari 2014, ska budgetramen justeras
för att anslag ska kunna överföras till påföljande år, utöver motsvarande
utgiftstak, med belopp som motsvarar de outnyttjade anslagen under år 2014. 2.
Justeringar för att överföra de outnyttjade
anslagen under år 2014 ska antas före den 1 maj 2015. Artikel 8
Justeringar i samband med alltför stora offentliga underskott Om budgetåtaganden som tillfälligt dragits in
för Sammanhållningsfonden i samband med ett förfarande vid alltför stort
offentligt underskott åter ska göras tillgängliga ska rådet, i enlighet med
fördraget och den berörda grundläggande rättsakten, besluta att dessa åtaganden
ska överföras till följande år. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n
får inte överföras längre än till år n+2. Artikel 9
Revidering av budgetramen 1.
Vid oförutsedda omständigheter får budgetramen
revideras på förslag av kommissionen, förutsatt att det tak för egna medel som
anges i [beslut XXXX/XX/EU, Euratom] inte överskrids. 2.
Vid varje revidering av budgetramen i enlighet med
punkt 1 ska man undersöka möjligheterna att omfördela utgifterna mellan
programmen under den rubrik som berörs av revideringen, särskilt på grundval av
förväntat underutnyttjande av anslag. Om möjligt ska ett belopp som i
förhållande till den nya planerade utgiften är väsentligt, både i absoluta tal
och räknat i procent, frigöras inom taket för rubriken i fråga. 3.
Vid varje revidering av budgetramen i enlighet med
punkt 1 ska man undersöka möjligheterna att utjämna effekten av en höjning av
taket för en rubrik genom att sänka taket för en annan rubrik. 4.
Vid varje revidering av budgetramen i enlighet med
punkt 1 ska man säkerställa att det föreligger ett lämpligt förhållande mellan
åtaganden och betalningar. 5.
Sådana justeringar som avses i artikel 3.2 samt
artiklarna 6, 7, 8, 10, 11 och 16 utgör också en revidering av budgetramen. Artikel 10
Justering av budgetramen i samband med ändringar i fördragen Om det under den period som omfattas av
budgetramen sker en fördragsändring som påverkar budgeten ska nödvändiga
justeringar av budgetramen göras. Artikel 11
Anpassning av budgetramen i samband med utvidgning av unionen och ett enande av
Cypern Om nya medlemsstater ansluter sig till unionen
under den period som omfattas av budgetramen, ska budgetramen justeras för att
ta hänsyn till de utgiftsbehov som följer av anslutningsförhandlingarna. Om ett enande av Cypern skulle inträda under
den period som omfattas av budgetramen ska den justeras för att ta hänsyn till
de utgiftsbehov som följer därav. Artikel 12
Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet Europaparlamentet, rådet och kommissionen
(nedan kallade institutionerna) ska vidta alla åtgärder som krävs för
att underlätta det årliga budgetförfarandet. Institutionerna ska samarbeta lojalt under
hela förfarandet för att så långt möjligt närma sina respektive ståndpunkter
till varandra. De ska samarbeta genom lämpliga interinstitutionella kontakter
för att följa hur arbetet utvecklas och analysera graden av överensstämmelse i
alla skeden av förfarandet. Institutionerna ska se till att deras
respektive arbetsprogram i största möjliga utsträckning samordnas, så att
förfarandena kan genomföras på ett sammanhängande och konvergerande sätt som
leder till att budgeten slutligt kan antas. Trepartsmöten kan anordnas i alla skeden av
förfarandet och med olika företrädare beroende på den diskussion som ska föras.
Varje institution ska i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare
för varje möte, fastställa sina förhandlingsmandat och i god tid informera
övriga institutioner om de praktiska detaljerna för mötena. Artikel 13
Finansiering av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Alla driftsanslag för den gemensamma utrikes-
och säkerhetspolitiken (nedan kallad Gusp) ska föras in i ett enda kapitel i
budgeten, som ska benämnas Gusp. Detta belopp ska täcka de faktiska,
förutsebara behoven som beräknats vid upprättandet av budgetförslaget enligt
årliga prognoser från den höga representanten för utrikes frågor och
säkerhetspolitik, samt en rimlig marginal för oförutsedda utgifter. Inga medel
ska avsättas i reserv. Artikel 14
Bidrag till finansieringen av omfattande projekt Ett högsta belopp på 7 000 miljoner euro i
2011 års priser ska ställas till förfogande ur EU:s budget för de europeiska
systemen för satellitnavigering (Egnos och Galileo) under perioden 2014–2020. Artikel 15
Halvtidsutvärdering av genomförandet av budgetramen Under 2016 ska kommissionen göra en
utvärdering av hur budgetramen genomförts, eventuellt tillsammans med lämpliga
förslag. Artikel 16
Övergång till nästa budgetram Kommissionen ska före den 1 januari 2018 lägga
fram ett förslag till ny flerårig budgetram. Om rådet den 31 december 2020 ännu inte har
antagit någon förordning om en ny flerårig budgetram ska de tak och
bestämmelser som gäller för det sista år som täcks av den befintliga
budgetramen fortsätta att gälla tills en förordning om en ny budgetram har
antagits. Om nya medlemsstater ansluter sig till unionen efter 2020 ska den
budgetram som på så sätt fått förlängd giltighet vid behov justeras för att ta
hänsyn till resultaten av anslutningsförhandlingarna. Artikel 17
Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tredje
dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
tidning. Denna förordning är till alla delar
bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i … den …. På
rådets vägnar Ordförande
BILAGA Flerårig budgetram (EU-27) [1] Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och
förbättring av budgetförfarandet, undertecknat av Europaparlamentet, rådet och
kommissionen den 29 juni 1988 (EGT L 185, 15.7.1988, s. 33). [2] Interinstitutionellt avtal av den 17 maj 2006 mellan
Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk
förvaltning (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1). [3] KOM(2010) 72 och KOM(2010) 73. [4] KOM(2011) 500 av den 29 juni 2011. [5] Kapitel 2 (sid 4–13) i KOM(2010) 185 slutlig av den 27
april 2010. [6] Se särskilt avsnitt 4.5–4.7 (sid 23–25) i KOM(2010) 700
slutlig av den 19 oktober 2010. [7] EUT
C, , s. . [8] EUT
C, , s. . [9] EGT L 53, 23.2.2002, s. 1. [10] EUT L 118, 12.5.2010, s. 1. [11] EUT
L … [12] EUT
C … [13] EGT
L 311, 14.11.2002, s. 3. [14] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [15] EUT L , , s. [DQC1]Warning:
Paragraph is empty.