Čezmejne izmenjave električne energije
POVZETEK:
Uredba (EU) 2019/943 o notranjem trgu električne energije
KAJ JE NAMEN TE UREDBE?
- Uredba revidira pravila in načela evropskega notranjega trga električne energije z namenom zagotovitve, da je dobro delujoč, konkurenčen in na njem ne prihaja do izkrivljanj.
- Podpira tudi razogljičenje energetskega sektorja EU in odpravo omejitev za čezmejno trgovanje z električno energijo.
- Uredba je del svežnja čista energija za vse Evropejce.
KLJUČNE TOČKE
Načela
Uredba določa številna načela, na podlagi katerih bi morali delovati trgi električne energije, tudi:
- spodbujanje svobodnega oblikovanja cen in izogibanje ukrepom, ki preprečujejo oblikovanje cen na podlagi ponudbe in povpraševanja;
- omogočanje razvoja bolj prožne proizvodnje, trajnostne nizkoogljične proizvodnje in bolj prožnega odjema;
- omogočanje odjemalcem, da delujejo kot udeleženci na trgu energije in v energetskem prehodu;
- omogočanje razogljičenje elektroenergetskega sistema, tudi tako, da se omogoči vključitev električne energije iz obnovljivih virov in se zagotovijo spodbude za energetsko učinkovitost;
- ustvarjanje spodbud za naložbe v proizvodnjo, zlasti dolgoročne naložbe za nizkoogljičen in trajnosten elektroenergetski sistem;
- olajšanje postopnega odstranjevanja ovir za čezmejne pretoke električne energije med trgovalnimi območji* ali državami EU in čezmejne transakcije na trgih električne energije ter povezanih trgih storitev;
- dopuščanje oblikovanja predstavitvenih projektov, ki naj bi se izvedli na področju trajnostnih, zanesljivih in nizkoogljičnih virov energije, tehnologij ali sistemov in izkoristili v korist družbe.
Pravičen prehod
Evropska komisija mora pomagati državam EU obravnavati socialne in gospodarske učinke prehoda na čisto energijo, tudi s podpiranjem nacionalnih strategij za zmanjševanje pridobivanja premoga in drugih trdih fosilnih goriv.
Dostop do omrežja in upravljanje zmogljivosti
- Države EU morajo sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo prezasedenosti*.
- Trgovalna območja bi zato morala biti določena tako, da se zagotovijo likvidnost trga, učinkovito upravljanje prezasedenosti in celotna učinkovitost trga.
- Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo bi morala vsaka tri leta poročati o strukturni prezasedenosti in drugih večjih fizičnih prezasedenostih znotraj trgovalnih območij in med njimi, vključno z lokacijo in pogostostjo takih prezasedenosti.
- Vse države EU z ugotovljeno strukturno prezasedenostjo bi se lahko nato v sodelovanju s svojimi operaterji prenosnih sistemov* odločile opredeliti nacionalne ali večnacionalne akcijske načrte za povečanje čezmejne zmogljivosti, ki je na voljo za trgovanje, ali pregledati ali spremeniti konfiguracijo svojih trgovalnih območij.
Mehanizem za zmogljivost
- Uredba določa pogoje, pod katerimi bi lahko države EU vzpostavile mehanizme za zmogljivost*, in načela za njihovo oblikovanje.
- Namen teh mehanizmov je zagotoviti zadostno dobavo električne energije v konicah, pri čemer se viri plačajo za njihovo razpoložljivost. Morali bi biti začasni in oblikovani za obravnavanje ugotovljene težave v zvezi z zadostnostjo virov. Prav tako bi morali biti odprti za neposredno čezmejno udeležbo.
- Uvede se evropska ocena zadostnosti proizvodnje, da se preveri, ali je uvedba mehanizmov za zmogljivost utemeljena. Države EU, ki uvedejo mehanizme za zmogljivost, morajo o načrtih za izvedbo tudi uradno obvestiti Komisijo, da se izboljša delovanje trga.
- Določi se omejitev emisij na 550 g CO2 od fosilnih goriv na kWh električne energije. Nove elektrarne, ki oddajajo več in začnejo s komercialno proizvodnjo po začetku veljavnosti uredbe, ne morejo več sodelovati v mehanizmih za zmogljivost.
- Obstoječe elektrarne, ki oddajajo več kot 550 g CO2 od fosilnih goriv na kWh in povprečno 350 kg CO2 na leto na inštalirani kW, po 1. juliju 2025 ne bodo več mogle sodelovati v mehanizmih za zmogljivost.
- Nova pravila ne bodo vplivala na pogodbe o moči, sklenjene pred 31. decembrom 2019.
Regionalni koordinacijski centri
- Ti centri podpirajo regionalno usklajevanje operaterjev prenosnih sistemov.
- Nadomestijo obstoječe regionalne koordinatorje sigurnosti, vendar imajo dodatne naloge v zvezi z obratovanjem sistema, delovanjem trga in pripravljenostjo na tveganje.
- Uredba uvaja tudi telo za operaterje distribucijskih sistemov EU (ODS)*, ki deluje v skupnem interesu EU.
Razveljavitev
Uredba (EU) 2019/943 razveljavi Uredbo (ES) št. 714/2009 (glej povzetek o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije) z učinkom od 31. decembra 2019.
OD KDAJ SE TA UREDBA UPORABLJA?
Uredba se uporablja od 1. januarja 2020.
OZADJE
Več informacij je na voljo na strani:
KLJUČNI POJMI
Prezasedenost: stanje, ko ni mogoče sprejeti vseh zahtev udeležencev na trgu za trgovanje med območji omrežja, ker bi znatno vplivale na fizične pretoke na elementih omrežja, ki ne morejo sprejeti navedenih pretokov.
Trgovalno območje: največje geografsko območje, v katerem lahko udeleženci na trgu izmenjujejo energijo brez dodeljevanja zmogljivosti.
Operater prenosnih sistemov: oseba, odgovorna za obratovanje in razvoj prenosnega sistema na območju ter za medsebojne povezave z drugimi sistemi in zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti sistema za zadovoljitev razumnih potreb po prenosu električne energije.
Mehanizem za zmogljivost: začasen ukrep, s katerim se zagotovi doseganje potrebne ravni zadostnosti virov, pri čemer se viri plačajo za njihovo razpoložljivost, vendar to ne vključuje ukrepov, ki se nanašajo na pomožne storitve ali upravljanje prezasedenosti.
Operater distribucijskih sistemov: oseba, odgovorna za obratovanje in razvoj distribucijskega sistema na območju ter za medsebojne povezave z drugimi sistemi in zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti sistema za zadovoljitev razumnih potreb po distribuciji električne energije.
GLAVNI DOKUMENT
Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54–124).
POVEZANI DOKUMENTI
Uredba (EU) 2019/941 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o pripravljenosti na tveganja v sektorju električne energije in razveljavitvi Direktive 2005/89/ES (UL L 158, 14.6.2019, str. 1–21).
Uredba (EU) 2019/942 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L 158, 14.6.2019, str. 22–53).
Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125–199).
Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1–77).
Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82–209).
Direktiva (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (UL L 156, 19.6.2018, str. 75–91).
Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1–56).
Nadaljnje spremembe Direktive 2012/27/EU so vključene v izvirno besedilo. Ta prečiščena različica ima samo dokumentarno vrednost.
Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13–35).
Glej prečiščeno različico.
Zadnja posodobitev 25.07.2019