This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C:2008:138:FULL
Official Journal of the European Union, C 138, 05 June 2008
Uradni list Evropske unije, C 138, 05. junij 2008
Uradni list Evropske unije, C 138, 05. junij 2008
ISSN 1725-5244 |
||
Uradni list Evropske unije |
C 138 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Informacije in objave |
Zvezek 51 |
Obvestilo št. |
Vsebina |
Stran |
|
II Sporočila |
|
|
SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
|
|
Komisija |
|
2008/C 138/01 |
Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5113 – Abe Investment/Getty) ( 1 ) |
|
2008/C 138/02 |
Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4900 – Solvay/Sibur/JV) ( 1 ) |
|
|
IV Informacije |
|
|
INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
|
|
Komisija |
|
2008/C 138/03 |
||
2008/C 138/04 |
||
2008/C 138/05 |
||
2008/C 138/06 |
||
2008/C 138/07 |
||
|
INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
|
2008/C 138/08 |
Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe ( 1 ) |
|
2008/C 138/09 |
||
|
INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
|
|
Nadzorni organ EFTE |
|
2008/C 138/10 |
||
2008/C 138/11 |
||
|
V Objave |
|
|
POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
|
|
Komisija |
|
2008/C 138/12 |
||
|
POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
|
|
Komisija |
|
2008/C 138/13 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S) ( 1 ) |
|
2008/C 138/14 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5179 – Eramet/Tinfos) ( 1 ) |
|
2008/C 138/15 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5163 – DPWL/ZIM/CONTARSA) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku ( 1 ) |
|
2008/C 138/16 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5020 – Lesaffre/GBI UK) ( 1 ) |
|
2008/C 138/17 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4985 – BHP Billiton/Rio Tinto) ( 1 ) |
|
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP |
SL |
|
II Sporočila
SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE
Komisija
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/1 |
Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji
(Št. primera COMP/M.5113 – Abe Investment/Getty)
(Besedilo velja za EGP)
(2008/C 138/01)
Dne 6. maja 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:
— |
na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
— |
v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5113. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/1 |
Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji
(Št. primera COMP/M.4900 – Solvay/Sibur/JV)
(Besedilo velja za EGP)
(2008/C 138/02)
Dne 16. maja 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:
— |
na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
— |
v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4900. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
IV Informacije
INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE
Komisija
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/2 |
Menjalni tečaji eura (1)
4. junija 2008
(2008/C 138/03)
1 euro=
|
Valuta |
Menjalni tečaj |
USD |
ameriški dolar |
1,5466 |
JPY |
japonski jen |
161,82 |
DKK |
danska krona |
7,4586 |
GBP |
funt šterling |
0,7902 |
SEK |
švedska krona |
9,3448 |
CHF |
švicarski frank |
1,6037 |
ISK |
islandska krona |
119,48 |
NOK |
norveška krona |
7,9755 |
BGN |
lev |
1,9558 |
CZK |
češka krona |
24,67 |
EEK |
estonska krona |
15,6466 |
HUF |
madžarski forint |
242,7 |
LTL |
litovski litas |
3,4528 |
LVL |
latvijski lats |
0,7006 |
PLN |
poljski zlot |
3,3763 |
RON |
romunski leu |
3,6276 |
SKK |
slovaška krona |
30,325 |
TRY |
turška lira |
1,92 |
AUD |
avstralski dolar |
1,61 |
CAD |
kanadski dolar |
1,561 |
HKD |
hongkonški dolar |
12,0754 |
NZD |
novozelandski dolar |
1,974 |
SGD |
singapurski dolar |
2,1081 |
KRW |
južnokorejski won |
1 575,99 |
ZAR |
južnoafriški rand |
12,0403 |
CNY |
kitajski juan |
10,7319 |
HRK |
hrvaška kuna |
7,2497 |
IDR |
indonezijska rupija |
14 407,35 |
MYR |
malezijski ringit |
5,0179 |
PHP |
filipinski peso |
67,996 |
RUB |
ruski rubelj |
36,75 |
THB |
tajski bat |
50,574 |
BRL |
brazilski real |
2,5271 |
MXN |
mehiški peso |
15,9609 |
Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/3 |
Mnenje svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 411. sestanka svetovalnega odbora dne 3. julija 2006 o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/C-3/37.792 – Microsoft
(2008/C 138/04)
1. |
Svetovalni odbor se na podlagi poročil skrbnika in analize Komisije strinja, da celotna dokumentacija (1), ki jo je Microsoft predložil do 15. decembra 2005 opolnoči, ne ustreza popolni in točni tehnični dokumentaciji in da Microsoft zato ni upošteval zahteve za razkritje, določene v členu 5(a) in (c) Odločbe z dne 24. marca 2004. |
2. |
Svetovalni odbor se strinja s trditvijo Komisije, da je bilo utemeljeno Microsoftu poslati obvestilo o nasprotovanju dne 21. decembra 2005, potem ko je Komisija proučila dokumentacijo, ki jo je predložil Microsoft, v roku, določenem v Odločbi z dne 10. novembra 2005, tj. do 15. decembra 2005. |
3. |
Svetovalni odbor se strinja s Komisijo (2), ko slednja na podlagi poročil skrbnika in strokovnjakov Komisije meni, da Microsoft v obdobju od 16. decembra 2005 do 20. junija 2006 ni izpolnil obveznosti, ki naj bi jo uveljavila periodična denarna kazen (tj. ni predložil tehnične dokumentacije, ki bi bila skladna s tem, kar se zahteva na podlagi zahteve za razkritje, določene v členu 5(a) in (c) Odločbe z dne 24. marca 2004). |
4. |
Svetovalni odbor se strinja, da lahko Komisija pri uporabi člena 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 določi dokončni znesek periodične denarne kazni za ustrezno časovno obdobje, preden Microsoft izpolni svojo obveznost, določeno v členu 5(a) in (c) Odločbe z dne 24. marca 2004. |
5. |
Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je obdobje med 16. decembrom 2005 in 20. junijem 2006 ustrezno časovno obdobje. |
6. |
Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
(1) Različice tehnične dokumentacije iz meseca decembra 2004, avgusta 2005 in novembra 2005 ter dopisa z dne 15. decembra 2005 s prilogami.
(2) Komisija povzema svoje staliče v uvodnih izjavah 232 in 233 osnutka odločbe.
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/4 |
Končno poročilo pooblaščenke za zaslišanje v zadevi št. COMP/C-3/37.792 – Microsoft
(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)
(2008/C 138/05)
Osnutek odločbe v tej zadevi daje podlago za naslednje ugotovitve:
Postopek v skladu s členom 24(1) na podlagi končne Odločbe z dne 24. marca 2004
Komisija je 24. marca 2004 sprejela odločbo v postopku v skladu s členom 82 Pogodbe ES (Zadeva št. COMP/C-3/37.792), naslovljeno na Microsoft Corporation („Microsoft“). V tej odločbi („končna Odločba“) je Komisija med drugim ugotovila, da je Microsoft kršil člen 82 Pogodbe ES („člen 82“) in člen 54 Sporazuma EGP, s tem ko je od oktobra 1998 do datuma Odločbe zavračal razkriti nekatere podrobne „informacije o interoperabilnosti“ prodajalcem operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, tako da bi slednji lahko razvili in distribuirali interoperabilne proizvode (1).
Komisija je 10. novembra 2005 sprejela odločbo v skladu s členom 24(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 („Odločba na podlagi člena 24(1)“). Člen 1 te odločbe se glasi: „Microsoft Corporation zagotovi, da do 15. decembra 2005 v celoti izpolnjuje obveznosti, določene v členu 5(a) in (c) končne Odločbe. V primeru neizpolnjevanja se Microsoft Corporation naloži periodična denarna kazen v višini 2 milijona EUR na dan, izračunana od navedenega datuma.“
Odločba na podlagi člena 24(1) je opredelila dva primera Microsoftovega neizpolnjevanja obveznosti iz člena 5(a) in (c) končne Odločbe. Ta postopek zadeva samo trditev, da Microsoft ni ponudil popolne in točne tehnične dokumentacije z informacijami o interoperabilnosti, ki bi jih moral zagotoviti na podlagi končne Odločbe.
Ukrepi, ki jih je sprejel Microsoft za zagotovitev popolne in točne tehnične dokumentacije, in odzivi Komisije
Microsoft je 14. decembra 2004 Komisiji poslal tehnično dokumentacijo (specifikacije), ki jo je pripravil za ustrezne protokole („tehnična dokumentacija“). Zunanji tehnični strokovnjaki Komisije (OTR) so pregledali to tehnično dokumentacijo in predložili negativno poročilo („prvo poročilo OTR“), kar zadeva njeno popolnost, točnost in primernost. Službe Komisije so prvo poročilo OTR poslale Microsoftu 15. junija 2005, da bi nanj lahko dal pripombe. Microsoft je predložil odgovor na prvo poročilo OTR 8. julija 2005.
Komisija je z odločbo z dne 28. julija 2005 vzpostavila mehanizem spremljanja, s tem ko je uvedla položaj skrbnika spremljanja ter določila njegove naloge in obveznosti. Naloga skrbnika je pomagati Komisiji pri nadziranju izpolnjevanja obveznosti iz končne Odločbe (2). Komisija je 5. oktobra 2005 za skrbnika spremljanja izbrala osebo iz ožjega seznama štirih strokovnjakov, ki ga je predložil Microsoft.
Kot odgovor na skrbi, izražene v prvem poročilu OTR glede podatkov v tehnični dokumentaciji, je Microsoft 8. avgusta 2005 službam Komisije predložil posodobljeno različico tehnične dokumentacije.
To različico tehnične dokumentacije so prav tako pregledali OTR. OTR so predložili novo poročilo o popolnosti in točnosti tehnične dokumentacije, ki je bilo še vedno negativno.
Microsoft je z namenom izpolnitve svojih obveznosti iz člena 5(c) končne Odločbe zainteresiranim podjetjem ponudil ocenjevalni sporazum. Do danes so štiri družbe (Novell, IBM, Oracle in Sun) sklenile tridnevne ocenjevalne sporazume z Microsoftom. Službe Komisije so te družbe zaprosile, da predložijo podroben opis poteka ocenjevanja na terenu in oceno glede tega, ali tehnična dokumentacija, ki so jo proučile v postopku ocenjevanja, ponuja popolne in točne specifikacije za protokole, ki so zajeti v Odločbi, pa tudi njihove poglede na vrednost tehnologije, ki je bila razkrita v tehnični dokumentaciji.
Kot odgovor na zahtevi Komisije (zahteva iz septembra/oktobra 2005 in zahteva iz marca 2006) so družbe Novell, IBM, Oracle in Sun predložile kritične pripombe v zvezi z ustreznostjo in zadostnostjo ponujene tehnične dokumentacije.
Microsoft je 11. in 23. novembra 2005 predložil revidirano tehnično dokumentacijo („tehnična dokumentacija iz meseca novembra 2005“). Skrbnik je 30. novembra 2005 predložil predhodno poročilo o revidirani tehnični dokumentaciji Microsofta, ki je bilo poslano Microsoftu. Skrbnik je svoje končno poročilo o tehnični dokumentaciji iz meseca novembra 2005 predložil 15. decembra 2005.
Microsoft je 15. decembra 2005 predložil odgovor na predhodno poročilo skrbnika in sporočil da je bila v Redmondu na voljo nova revidirana različica tehnične dokumentacije („tehnična dokumentacija z dne 15. decembra 2005“). Skrbnik je 3. marca 2006 v svojem poročilu dal pripombe glede tretje različice tehnične dokumentacije, ki jo je Komisija prejela šele 26. decembra 2005.
Obvestilo o nasprotovanju
Komisija je 21. decembra 2005 Microsoftu predložila obvestilo o nasprotovanju, v katerem je izrazila svoja predhodna stališča, da je bila revidirana tehnična dokumentacija, predložena 11. in 23. novembra 2005, še vedno nezadostna, da bi bile izpolnjene obveznosti Microsofta na podlagi člena 5(a) in (c) končne Odločbe. Obvestilo o nasprotovanju je omenilo tudi tretjo različico tehnične dokumentacije, s tem ko je navedlo, da so bile spremembe v različici tehnične dokumentacije z dne 15. decembra 2005 v glavnem omejene na oblikovanje dokumentacije. Komisija je zaključila, da različica tehnične dokumentacije z dne 15. decembra 2005 ni odpravila pomanjkljivosti, ugotovljenih v predhodnih različicah. Obvestilu o nasprotovanju so bila priložena poročila skrbnika.
Microsoft je bil pozvan, da odgovori do 31. januarja 2006. Na prošnjo Microsofta sem ta rok podaljšala do 15. februarja 2006, zlasti da bi se zunanjim strokovnjakom Microsofta omogočila priprava utemeljenih mnenj glede kritike, ki jo je izrazila Komisija. Ta podaljšani rok je bil upoštevan.
Microsoft je na ustnem zaslišanju in v svojih pisnih odgovorih trdil, da je bilo obvestilo o nasprotovanju že v temelju neustrezno, ker ni v zadostni meri upoštevalo tehnične dokumentacije, ki jo je Microsoft napovedal 15. decembra 2005. Ker je Microsoft obvestil Komisijo, da naj bi bila tehnična dokumentacija pripravljena za pregled od 15. decembra dalje, bi Komisija morala počakati, da bi v Bruselj prispel izvod tehnične dokumentacije, namesto da bi že pred tem izdala obvestilo o nasprotovanju.
Ne strinjam se z Microsoftom, da je bilo obvestilo o nasprotovanju neustrezno. Kot potrjuje sodna praksa, je obvestilo o nasprotovanju dokument, v katerem so navedene predhodne ugotovitve. Vse do sprejetja odločbe lahko Komisija spremeni ali dopolni svoje stališče, izraženo v obvestilu o nasprotovanju, pod pogojem, da zadevnim podjetjem omogoči, da v zvezi s tem izrazijo svoja stališča (3). V pismu dejstev, izdanem 10. marca 2006 (glej spodaj), je bil Microsoft pravočasno obveščen o oceni Komisije glede njegove tretje različice tehnične dokumentacije in mu je bilo dano dovolj časa, da izrazi svoja stališča. Zato menim, da Microsoft ne more trditi, da so mu bile kršene pravice v zvezi z izdajo obvestila o nasprotovanju.
Nadaljnje predložitve dokumentacije Microsofta in „pismo dejstev“
Microsoft je 25. januarja 2006 ponudil pridobiteljem licence za tehnično dokumentacijo dostop do izvorne kode sistema Windows prek referenčne licence za izvorno kodo.
Microsoft je 30. januarja 2006 ustreznim službam Komisije predložil četrto različico tehnične dokumentacije.
Komisija je 10. marca 2006 Microsoftu predložila dokument („pismo dejstev), v katerem je pojasnila, da različica tehnične dokumentacije z dne 15. decembra 2005“ ni veljala za zadostno, da bi bila v skladu s končno Odločbo. Poleg tega je bil Microsoft obveščen, da razkritja izvorne kode sistema Windows niso veljala kot relevantna za obveznosti Microsofta v skladu s členom 5(a) in (c) končne Odločbe. Priloženi so bili poročilo skrbnika, ki je obravnavalo tretjo različico tehnične dokumentacije, in poročilo TAEUS, ki je obravnavalo četrto različico tehnične dokumentacije, čeprav je proučevalo zgolj specifikacije enega od protokolov.
Microsoftu je bila dana možnost, da v dveh tednih predloži pripombe na pismo dejstev.
V dopisu z dne 14. marca 2006 je Microsoft sprejel stališče, da je pismo dejstev navajalo nove obtožbe in je zato pomenilo dopolnilno obvestilo o nasprotovanju, katerega izdaja bi zahtevala štiritedenski rok za odgovor. Microsoft je zlasti menil, da je trditev, ki jo je vsebovalo pismo dejstev, v skladu s katero tretja različica tehnične dokumentacije ni ustrezala zahtevam iz člena 5(a) in (c) Odločbe Komisije z dne 24. marca 2004, pomenila novo obtožbo.
V svojem odgovoru z dne 17. marca 2006 sem navedla, da se ne strinjam z Microsoftom, da je pismo dejstev Komisije navajalo ugovore, ki niso bili navedeni v obvestilu o nasprotovanju Komisije. Menim, da podrobnejša obravnava različice tehnične dokumentacije z dne 15. decembra 2005 ni pomenila novih ugovorov zoper Microsoft, temveč je ohranila obstoječe ugovore glede na nova dejstva. V skladu z navedenim ne morem ugoditi prošnji Microsofta. Vendar pa zlasti z namenom, da bi Microsoftu omogočila osredotočiti se na pripravo ustnega zaslišanja v prihajajočih dneh v zvezi z obvestilom o nasprotovanju in tudi pismom dejstev, nisem zahtevala od Microsofta, da predloži pisne pripombe na pismo dejstev pred ustnim zaslišanjem, in sem mu odobrila, da predloži pisne pripombe na pismo dejstev v roku dveh tednov po ustnem zaslišanju, to je do 14. aprila 2006. Ta rok je bil upoštevan.
Nadaljnje predložitve dokumentacije Microsofta in drugo pismo dejstev Komisije
Microsoft je 11. aprila 2006 predložil novo revidirano različico tehnične dokumentacije.
Po sestanku skrbnika in predstavnikov Microsofta ter Komisije 7. in 8. aprila 2006 ter pismu člana Komisije, odgovornega za konkurenco, glavnemu izvršilnemu direktorju Microsofta z dne 13. aprila 2006, je Microsoft 22. aprila 2006 predložil skrbniku delovni načrt za zagotovitev popolne in točne tehnične dokumentacije. Ta delovni načrt predvideva, da bo revidirana tehnična dokumentacija v zvezi z večjim delom v njej opisanih protokolov predložena do 30. junija 2006 in da bo tehnična dokumentacija za preostale protokole, ki so v njej opisani, zagotovljena do 18. julija 2006.
Skrbnik je 15. maja 2006 predložil 2 poročili: v enem so bile dane pripombe na poročila tehničnih strokovnjakov Microsofta, ki so bila priložena dopisu Microsofta z dne 14. aprila 2006, drugo poročilo pa je dalo oceno popolnosti in točnosti tehnične dokumentacije, ki jo je Microsoft predložil 11. aprila 2006.
TAEUS je 15. maja 2006 predložil poročilo z oceno popolnosti in točnosti te dokumentacije ter s pripombami na poročila strokovnjaka Microsofta. To poročilo je bilo Microsoftu predloženo 19. maja 2006 skupaj s poročilom skrbnika z dne 15. maja 2006 in s poročilom skrbnika o tehnični dokumentaciji, ki jo je Microsoft predložil 11. aprila 2006. V istem dopisu je Komisija obvestila Microsoft o svoji oceni, da ugovori, izraženi 21. decembra 2005 glede popolnosti in točnosti tehnične dokumentacije, niso bili razrešeni in so torej še vedno veljali. Komisija je pozvala Microsoft, da predloži pripombe v dveh tednih od prejema dopisa.
Microsoft je 23. maja 2006 zaprosil, da se mu rok za odgovor na dopis Komisije z dne 19. maja 2006 podaljša za dva tedna.
30. maja 2006 sem odobrila podaljšanje roka za odgovor Microsofta na dopis Komisije z dne 19. maja 2006 do 9. junija 2006.
Microsoft je 9. junija 2006 odgovoril na dopis z dne 19. maja 2006. Ta odgovor je vključeval dve dodatni poročili tehničnih strokovnjakov Microsofta.
Dostop do spisa
Po izdaji obvestila o nasprotovanju je bil Microsoftu 23. decembra 2005 odobren dostop do spisa. V dopisih z dne 24. decembra 2005 in 2. januarja 2006 ter na sestanku v uradu pooblaščenca za zaslišanje dne 6. januarja 2006 je Microsoft zaprosil za dodatni dostop do spisa Komisije. Ta prošnja za dostop do spisa je zajemala tudi korespondenco med Komisijo na eni strani in OTR ter skrbnikom spremljanja na drugi strani.
V dopisu z dne 13. januarja 2006 nisem ugodila prošnji Microsofta za dostop do korespondence z OTR in skrbnikom spremljanja. Po podrobni korespondenci z Microsoftom v zvezi s tem vprašanjem sem menila, da je ta korespondenca interna. Vendar pa sem skrbno preverila, ali bi dostop do delov korespondence lahko bil nujen za ustrezno razumevanje metodologije ali primerno tehnično preveritev poročila skrbnika ali kako drugače nepogrešljiv za obrambo Microsofta. Ker tega ni bilo mogoče izključiti za „preskus zadostnosti“, ki ga je opravil skrbnik spremljanja, sem se odločila odobriti dostop do tega dokumenta. Poleg tega sem z namenom, da se Microsoftu omogoči preveriti izbor dostopnih dokumentov, ki so ga pripravile službe Komisije, zagotovila, da je bil Microsoftu predložen opisen seznam vseh dokumentov, ki še niso bili razkriti in bi bili morda lahko povezani z obvestilom o nasprotovanju.
V dopisu z dne 17. januarja 2006 je Microsoft zaprosil za dostop do vseh dokumentov, povezanih s stiki Komisije s štirimi družbami, ki so odgovorile na preskus strga s strani Komisije (Novell, IBM, Oracle in Sun), pa tudi z vsemi drugimi tretjimi osebami, s katerimi je imela Komisija v tej zvezi stike. Čeprav so bila predložena stališča teh tretjih oseb v prvi vrsti označena kot zaupna, so se vsi predlagatelji informacij odpovedali pravici do zaupnosti v zvezi s svojimi dokumenti, ki so bili navedeni na seznamu, predloženemu Microsoftu. V skladu z navedenim je bil odobren dostop do dokumentov. Ker so bile nekatere odpovedi pravice do zaupnosti izrecno pogojene s tem, da Microsoft ne sme razširjati informacij nobeni drugi osebi kot zagovorniku Microsofta ali osebju, ki je neposredno povezano z obravnavano zadevo, sem o tem ustrezno obvestila Microsoft. Pozneje so se nekateri predlagatelji informacij pritožili, da je Microsoft zlorabil informacije za druge namene kot za svojo obrambo v postopku, ki je v teku, zlasti s predstavitvijo informacij na spletni strani Microsofta. Microsoftu je bila dana možnost, da predloži pripombe v zvezi s temi pritožbami. Na koncu sem odobrila tudi dostop do enega dela korespondence, ki so jo OTR in skrbnik spremljanja vodili s tretjimi osebami.
Microsoft je v dopisu z dne 2. marca 2006, naslovljenem name, zaprosil za dostop do vsega gradiva, ki so ga predlagatelji informacij, predvsem Sun, IBM in Oracle predložili neposredno skrbniku in OTR. Čeprav ti dokumenti v času Microsoftove prošnje niso bili v spisu Komisije, so se zadevne službe Komisije sporazumele, da tako korespondenco zahtevajo od skrbnika (OTR so pred tem obvestili Komisijo o neobstoju kakršnih koli pisnih izmenjav s tretjimi osebami). Microsoftu so bile te informacije predložene, z izjemo nekaj dokumentov, za katere je veljalo, da so zaupni in niso povezani z obravnavano zadevo.
V dopisu z dne 22. marca 2006 je Microsoft zaprosil za dostop do odgovorov, ki so jih službe Komisije prejele od tretjih družb kot odgovor na zahteve v skladu s členom 18. Zagotovila sem, da je bil dostop ponujen, kakor hitro so bile obravnavane zahteve po zaupnosti tretjih oseb. V istem dopisu je Microsoft zaprosil za dostop do korespondence med Komisijo in njenim novim strokovnjakom, TAEUS. Ker sem menila, da je ta korespondenca interne narave, nisem ugodila Microsoftovi prošnji. Vendar sem se prepričala, da deli korespondence niso bili nepogrešljivi za preveritev tehnične točnosti poročil, ki jih je pripravil TAEUS, ali za razumevanje uporabljene metodologije. Microsoft je tudi domneval, da je obstajala dodatna korespondenca med službami Komisije in zainteresiranimi tretjimi osebami. Microsoft sem obvestila, da temu ni bilo tako.
V dopisu z dne 23. maja 2006 je Microsoft zaprosil za dostop do dodatne korespondence med Komisijo na eni strani ter skrbnikom in TAEUS na drugi strani ter za dostop do posodobljenega seznama obvestil med Komisijo in tretjimi osebami ter kopije nezaupnih različic takih obvestil.
V odgovoru z dne 2. junija 2006 sem ponovno potrdila svoje stališče, da Microsoft ni upravičen do dostopa do interne korespondence med Komisijo na eni strani ter TAEU ali skrbnikom na drugi strani. Vendar sem skrbno preverila, da korespondenca ni vsebovala delov, ki bi bili nepogrešljivi za obrambo Microsofta. Poleg tega sem zagotovila, da je bil Microsoftu poslan posodobljen seznam obvestil med Komisijo in tretjimi osebami in kopije vseh obvestil, ki niso bila zaupna, vendar so bila povezana z ugovori zoper Microsoft v tem postopku.
Ustno zaslišanje
Microsoft je v predložitvi pripomb z dne 15. februarja 2006 zahteval javno ustno zaslišanje. V dopisu z dne 23. februarja 2006 sem poudarila, da ustna zaslišanja v skladu z jasnim besedilom člena 14(6) Uredbe (ES) št. 773/2004 ne morejo biti javna. Ker ta določba ni bila zgolj v interesu Microsofta, temveč tudi v interesu drugih udeležencev zaslišanja ter v interesu postopka (med drugim zaradi ohranjanja iskrenosti razprave), sem menila, da kljub Microsoftovi prošnji ne morem odstopiti od dolgoletnega pravila, ki je zagotavljalo, da so ustna zaslišanja zadnjih 40 let potekala v konstruktivnem in produktivnem vzdušju.
Ker sem zavrnila prošnjo Microsofta za odlog, je ustno zaslišanje potekalo 30. in 31. marca 2006.
Poleg Microsofta je bilo na zaslišanju prisotnih devet zainteresiranih tretjih oseb, ki do imele svoje predstavitve.
Microsoftu niso bile postavljene nobene omejitve glede obsega njegovih pripomb na ustnem zaslišanju. Poleg tega mu je bil odobren praktično ves zahtevani čas za govor. Ker je bilo število vpletenih tretjih oseb veliko, so bile nekatere od njih zaprošene, da zmanjšajo svoj prvotno zahtevani čas za govor. Ohranjeno je bilo splošno ravnovesje med Microsoftom in tretjimi osebami. Microsoftu je bilo v zadnji fazi zaslišanja dovoljeno, da odgovori na pripombe tretjih oseb.
Ustno zaslišanje je v glavnem potekalo na osnovi informacij, ki jih je Microsoft predložil 26. decembra 2005 (tretja različica tehnične dokumentacije). Vendar nisem posredovala, ko se je obravnavala četrta različica tehnične dokumentacije Microsofta, ki je bila predložena 30. januarja 2006, ker je to predloženo dokumentacijo obravnavalo že poročilo TAEUS, ki je bilo priloženo pismu dejstev Komisije z dne 10. marca 2006.
Osnutek končne Odločbe
Menim, da osnutek končne Odločbe ne vsebuje elementov prava, ki niso bili navedeni v obvestilu o nasprotovanju, niti elementov dejstev, ki niso bila pojasnjena bodisi v obvestilu o nasprotovanju, bodisi v pismih dejstev.
Glede na zgoraj navedeno menim, da je bila pravica do zaslišanja Microsofta in tretjih oseb v obravnavani zadevi spoštovana.
Bruselj, 3. julija 2006
Karen WILLIAMS
(1) Člen 5 izreka končne Odločbe se glasi:
„Kar zadeva zlorabo, navedeno v členu 2(a):
(a) |
Microsoft Corporation v 120 dneh po uradnem obvestilu o tej odločbi da na voljo informacije o interoperabilnosti vsem podjetjem, ki želijo razvijati in distribuirati operacijske sisteme za strežnike delovnih skupin, in pod razumnimi ter nediskriminacijskimi pogoji dovoli uporabo informacij o interoperabilnosti takim podjetjem za namene razvijanja in distribuiranja operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin; |
(b) |
Microsoft Corporation zagotovi, da se informacije o interoperabilnosti, dane na voljo, neprestano in pravočasno posodabljajo; |
(c) |
Microsoft Corporation v 120 dneh po uradnem obvestilu o tej odločbi vzpostavi ocenjevalni mehanizem, ki zainteresiranim podjetjem daje učinkovito možnost, da se pozanimajo o obsegu in pogojih uporabe informacij o interoperabilnosti; kar zadeva ta ocenjevalni mehanizem, lahko Microsoft Corporation naloži razumne in nediskriminacijske pogoje za zagotovitev, da je dostop do informacij o interoperabilnosti odobren zgolj za namene ocenjevanja;“ (…). |
(2) Glej člen 7 Odločbe in člen 3 Odločbe o skrbniku.
(3) Sodba Sodišča prve stopnje z dne 30. septembra 2003 v združenih zadevah T-191/98 in T-212/98 do T-214/98, Atlantic Container Line, odstavek 115.
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/9 |
Mnenje svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje S 412. sestanka svetovalnega odbora dne 10. julija 2006 o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/C-3/37.792 – Microsoft
(2008/C 138/06)
1. |
Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi bilo treba dokončni znesek periodične denarne kazni določiti na 1,5 milijona EUR za vsak dan neizpolnjevanja obveznosti v okviru meje, določene z Odločbo na podlagi člena 24(1) (največ 2 milijona EUR na dan), kar skupaj znaša 280,5 milijona EUR. |
2. |
Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/10 |
Povzetek odločbe Komisije
z dne 12. julija 2006
o določitvi dokončnega zneska periodične denarne kazni, naložene Microsoft Corporation z Odločbo št. C(2995) 4420 konč., in spremembi navedene odločbe v zvezi z zneskom periodične denarne kazni
(Zadeva št. COMP/C-3/37.792 – Microsoft)
(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3143)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(2008/C 138/07)
Komisija je 12. julija 2006 sprejela odločbo o določitvi dokončnega zneska periodične denarne kazni, naložene Microsoft Corporation z Odločbo št. C(2995) 4420 konč., in spremembi navedene odločbe v zvezi z zneskom periodične denarne kazni. Komisija v skladu z določbami iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (1) navaja imena strank in glavno vsebino odločbe, vključno z naloženimi sankcijami, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti. Nezaupna različica celotne odločbe kot tudi Odločbe št. C(2005) 4420 z dne 10. novembra 2005 je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani GD COMP na naslednjem naslovu:
http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html
1. POVZETEK ZADEVE
1.1 Ozadje zadeve
1. |
Komisija je 24. marca 2004 sprejela Odločbo (C(2004) 900) v postopku v skladu s členom 82 Pogodbe ES (Zadeva št. COMP/C-3/37.792), naslovljeno na Microsoft. V tej odločbi („Odločba“) je Komisija med drugim ugotovila, da je Microsoft kršil člen 82 Pogodbe ES in člen 54 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, s tem ko je od oktobra 1998 do datuma Odločbe zavračal razkriti nekatere podrobne „informacije o interoperabilnosti“ (2) prodajalcem operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, tako da bi slednji lahko razvili in distribuirali interoperabilne proizvode. |
2. |
Člen 5(a) izreka Odločbe se glasi: „Microsoft Corporation v 120 dneh po uradnem obvestilu o tej odločbi da na voljo informacije o interoperabilnosti vsem podjetjem, ki želijo razvijati in distribuirati operacijske sisteme za strežnike delovnih skupin, in pod razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji dovoli uporabo informacij o interoperabilnosti takim podjetjem za namene razvijanja in distribuiranja operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin.“. |
3. |
Microsoftova zahteva za začasne ukrepe proti Odločbi je bila zavrnjena z odredbo predsednika Sodišča prve stopnje z dne 22. decembra 2004 (T-201/04 R). |
4. |
Glede na Microsoftovo nadaljevanje neizpolnjevanja obveznosti iz Odločbe je Komisija 10. novembra 2005 po več kot enem letu od datuma Odločbe sprejela odločbo, ki Microsoftu nalaga periodično denarno kazen v skladu s členom 24(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 („Odločba na podlagi člena 24(1)“). Člen 1 Odločbe na podlagi člena 24(1) se glasi: „Microsoft Corporation zagotovi, da do 15. decembra 2005 v celoti izpolnjuje obveznosti, določene v členu 5(a) in (c) Odločbe Komisije C(2004) 900 z dne 24. marca 2004. V primeru neizpolnjevanja se Microsoft Corporation naloži periodična denarna kazen v višini 2 milijona EUR na dan, izračunana od navedenega datuma.“. |
1.2 Imenovanje skrbnika spremljanja
5. |
Člen 7 Odločbe določa: „Microsoft Corporation predloži Komisiji predlog za vzpostavitev ustreznega mehanizma, ki bo Komisiji v pomoč pri spremljanju izpolnjevanja obveznosti iz te odločbe s strani Microsoft Corporation. Navedeni mehanizem vključuje spremljanje s strani skrbnika, ki je neodvisen od Microsofta. Če Komisija meni, da je mehanizem spremljanja, ki ga predlaga Microsoft Corporation, neustrezen, si pridržuje pravico, da tak mehanizem naloži z odločbo.“. |
6. |
Komisija je 28. julija 2005 sprejela odločbo v skladu s členom 7 Odločbe in členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 o vzpostavitvi mehanizma spremljanja, predvidenega v členu 7 Odločbe („Odločba o skrbniku“) (3). Odločba o skrbniku med drugi predvideva imenovanje skrbnika spremljanja. |
7. |
V dopisu z dne 12. avgusta 2005 je Microsoft predlagal štiri kandidate za položaj skrbnika spremljanja. Komisija je potem, ko je opravila razgovore z vsemi štirimi kandidati, v dopisu z dne 4. oktobra 2005 imenovala enega od kandidatov, ki jih je predlagal Microsoft, profesorja Neila Barretta, za skrbnika spremljanja („skrbnik“). |
1.3 Stopnje postopka
8. |
Komisija je 21. decembra 2005 glede na poročila skrbnika v zvezi s tehnično dokumentacijo, ki jo je predložil Microsoft in ki naj bi vsebovala informacije o interoperabilnosti, predhodno zaključila, da Microsoft še ni izpolnil svojih obveznosti, določenih v členu 5(1) in (c) Odločbe. V skladu z navedenim je Komisija izdala obvestilo o nasprotovanju, v katerem je navedla, da namerava z odločbo v skladu s členom 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 določiti dokončni znesek periodične denarne kazni, ki je bila Microsoftu naložena z Odločbo na podlagi člena 24(1) zaradi neizpolnjevanja obveznosti, da informacije o interoperabilnosti ponudi zainteresiranim podjetjem v skladu s členom 5(a) in (c) Odločbe, za obdobje med 15. decembrom 2005 in datumom, določenim v odločbi v skladu s členom 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003. |
9. |
Po odobritvi podaljšanja roka je Microsoft 15. februarja 2006 odgovoril na obvestilo o nasprotovanju. |
10. |
Komisija je 10. marca 2006 poslala Microsoftu dopis, kateremu so bila priložena nadaljnja poročila skrbnika in tehničnih strokovnjakov Komisije glede tehnične dokumentacije, ki jo je predložil Microsoft, ter Microsoft pozvala k predložitvi pripomb, kar je slednji storil 14. aprila 2006. |
11. |
Ustno zaslišanje je potekalo 30. in 31. marca 2006 v Bruslju. |
12. |
Microsoft je 11. aprila 2006 predložil revidirano različico tehnične dokumentacije, ki naj bi vsebovala informacije o interoperabilnosti. |
13. |
Komisija je 19. maja 2006 poslala Microsoftu dopis, kateremu so bila priložena nova poročila skrbnika in tehničnih strokovnjakov Komisije glede revidirane tehnične dokumentacije, ki jo je Microsoft predložil aprila, ter Microsoft pozvala k predložitvi pripomb, kar je slednji storil 9. junija 2006. |
1.4 Družba in zadevni proizvod
14. |
Microsoft je družba, dejavna na področju programske opreme, s sedežem v Redmondu, zvezni državi Washington, ZDA. V poslovnem letu od julija 2004 do junija 2005, ki je zadnje polno poslovno leto Microsofta, je njegov promet znašal 39 788 milijonov USD. Microsoft zaposluje 55 000 ljudi po vsem svetu. Prisoten je v vseh državah EGP. |
15. |
Zadevni proizvodi v tem postopku so operacijski sistemi za strežnike delovnih skupin sistema Windows (Windows Work Group Server Operating Systems), kakor so opredeljeni v členu 1(9) Odločbe. |
1.5 Narava neizpolnjevanja obveznosti
16. |
Kakor je navedeno v uvodni izjavi 1003 Odločbe, je namen Odločbe „zagotoviti, da Microsoftovi konkurenti lahko razvijajo proizvode, ki so interoperabilni z arhitekturno domeno sistema Windows, ki jo naravno podpira prevladujoči operacijski sistem za odjemalske osebne računalnike sistema Windows, in da torej lahko resno konkurirajo operacijskemu sistemu Microsofta za strežnike delovnih skupin“. |
17. |
Komisija je presodila, ali je Microsoft izpolnil obveznosti v skladu s členom 5(a) in (c) Odločbe na podlagi ocene popolnosti in točnosti različice tehnične dokumentacije iz meseca decembra 2005, kot tudi različic tehnične dokumentacije, ki jih je Microsoft predložil do aprila 2006. Komisiji so pri tem pomagali skrbnik in njeni lastni tehnični strokovnjaki. Komisija je ugotovila, da Microsoft več kot dve leti po sprejetju Odločbe še ni izpolnil obveznosti iz zahteve za razkritje, določene v Odločbi, saj ni predložil popolne in točne tehnične dokumentacije z informacijami o interoperabilnosti, ki bi tekmecem omogočala razviti strežnike, ki bi bili interoperabilni s prevladujočim operacijskim sistemom Microsofta za odjemalske osebne računalnike in za strežnike delovnih skupin. |
2. DOKONČNI ZNESEK PERIODIČNE DENARNE KAZNI
2.1 Ustrezno obdobje neizpolnjevanja obveznosti
18. |
Ta odločba zadeva le obdobje od 16. decembra 2005 do 20. junija 2006, ki je datum, ko je bil osnutek odločbe poslan članom Svetovalnega odbora v skladu s členom 14(3) Uredbe (ES) št. 1/2003 („ustrezno obdobje“). |
2.2 Dokončni znesek periodične denarne kazni za ustrezno časovno obdobje
19. |
Člen 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 določa, da kadar je zadevno podjetje zadostilo obveznosti, katere izpolnitev naj bi uveljavila periodična denarna kazen, lahko Komisija določi dokončni znesek periodične denarne kazni, ki je nižji od tistega v prvotni odločbi. Komisija mora prav tako imeti pravico, da določi dokončni znesek za dano časovno obdobje, če podjetje do konca takega obdobja še ni zadostilo obveznosti, katere izpolnitev naj bi uveljavila periodična denarna kazen. V nasprotnem primeru bi se podjetje lahko izognilo plačilu periodičnih denarnih kazni, ki bi mu bile naložene zaradi neprestanega neizpolnjevanja obveznosti, kar bi izničilo koristni učinek člena 24. |
20. |
V Odločbi na podlagi člena 24(1) je Komisija naložila periodično denarno kazen v višini 2 milijona EUR na dan. Pri tem je Komisija upoštevala potrebo po naložitvi zadosti visoke periodične denarne kazni, da bi se zagotovilo Microsoftovo izpolnjevanje obveznosti iz Odločbe, in obseg, v katerem je Microsoftovo neizpolnjevanje obveznosti v skladu s členom 5(a) in (c) Odločbe zmanjšalo učinkovitost uporabljenega ukrepa. Čeprav se je obvestilo o nasprotovanju nanašalo na izključno en vidik Microsoftovega neizpolnjevanja obveznosti, to je dejstvo, da ni zagotovil popolne in točne dokumentacije, ki bi vsebovala informacije o interoperabilnosti, je jasno navedlo, da bi raven periodične denarne kazni morala odražati obseg, v katerem je ta vidik Microsoftovega neizpolnjevanja obveznosti zmanjšal učinkovitost uporabljenega ukrepa. |
21. |
V tem smislu je treba upoštevati, da bo dejstvo, da Microsoft še naprej ne izpolnjuje obveznosti iz Odločbe in ne odpravi zelo resnega kršenja člena 82 Pogodbe ter člena 54 Sporazuma EGP (4) (5), verjetno še povečalo tveganje za izključitev učinkovite konkurence na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, opredeljenem v Odločbi (6). Zato je treba določati periodične denarne kazni na ravni, ki poveča spodbudo podjetij za izpolnjevanje obveznosti iz odločbe, ki je bila sprejeta v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1/2003, tako da je za zadevno podjetje z gospodarskega vidika razumno, da izpolnjuje obveznosti iz take odločbe, in ne, da ima koristi od neizpolnjevanja obveznosti. Podobno mora Komisija upoštevati potrebo po določanju periodičnih denarnih kazni, ki so sorazmerne in zadostne, da se podjetje, kakršno je s svojo velikostjo in finančnimi viri Microsoft, prisili v izpolnjevanje obveznosti. |
22. |
Komisija je sklenila, da je bila tehnična dokumentacija v celotnem ustreznem obdobju nepopolna in netočna v takšni meri, da ni ponujala primerne osnove zainteresiranim podjetjem, da bi lahko začela razvijati operacijske sisteme za strežnike delovnih skupin, ki bi bili interoperabilni z Microsoftovimi proizvodi, kakor je bilo predvideno v Odločbi. Zato je ugotovila, da je bila učinkovitost člena 5(a) in (c) Odločbe v ustreznem obdobju v celoti ali vsaj v velikem delu odpravljena, ne glede na to, ali je bilo nadomestilo, ki ga je zaračunal Microsoft, razumno glede na ponujene informacije. Zaradi tega bi bila Komisija popolnoma upravičena do določitve dokončnega zneska periodične denarne kazni zgolj za vidik neizpolnjevanja obveznosti, ki je ugotovljen v tej odločbi, na 2 milijona EUR na dan za celotno ustrezno obdobje. |
23. |
Vendar je možno, da bo Komisija sklenila tudi, da Microsoft ni izpolnil obveznosti iz člena 5(a) in (c) Odločbe v zvezi z razumnostjo nadomestila, ki ga je za ponujene informacije zaračunal po 15. decembru 2005. Na tej stopnji je za namene učinkovitega uveljavljanja zato treba ohraniti možnost določitve dokončnega zneska periodične denarne kazni za ta vidik neizpolnjevanja obveznosti od datuma, določenega v Odločbi na podlagi člena 24(1). |
24. |
Dokončni znesek periodične denarne kazni v zvezi z Microsoftovim neizpolnjevanjem obveznosti glede zagotovitve popolne in točne tehnične dokumentacije z informacijami o interoperabilnosti v skladu s členom 5(a) in (c) Odločbe je bil zato izračunan na osnovi zneska 1,5 milijona EUR na dan v celotnem ustreznem obdobju. |
2.3 Sklepna ugotovitev
25. |
Dokončni znesek periodične denarne kazni, naložene Microsoftu v skladu s členom 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 zaradi neizpolnjevanja obveznosti v skladu s členom 5(a) in (c) Odločbe v zvezi z zagotovitvijo popolne in točne tehnične dokumentacije z informacijami o interoperabilnosti, je bil določen na 280,5 milijona EUR za obdobje od 16. decembra 2005 do vključno 20. junija 2006. |
3. POVEČANJE PERIODIČNE DENARNE KAZNI
26. |
Zamuda Microsofta pri izpolnjevanju obveznosti iz Odločbe lahko privede do dodatnega povečanja tveganja za izključitev učinkovite konkurence na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, na katerem je Microsoft v času sprejetja Odločbe že dosegel prevladujoči položaj in je bilo verjetno, da bo izključil vso konkurenco (uvodna izjava 1070 Odločbe). Tržni podatki kažejo, da tržni delež Microsofta še naprej enakomerno raste. Ker so za trg operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin značilne zelo visoke ovire za vstop (uvodne izjave 515 do 525 Odločbe), ki so med drugim posledica posrednih učinkov omrežja, ki se medsebojno krepijo (glej uvodno izjavo 653 Odločbe), obstaja nevarnost, da bo to poslabšanje tržne strukture postalo nepopravljivo. Zaradi tega je postalo toliko bolj nujno, da se zagotovi Microsoftovo izpolnjevanje obveznosti. |
27. |
Microsoft po obvestilu o Odločbi na podlagi člena 24(1), s katero mu je bila naložena periodična denarna kazen v višini 2 milijona EUR, vsaj sedem mesecev ni sprejel potrebnih ukrepov. Glede na nujnost določitve ravni periodične denarne kazni se znesek poveča na 3 milijone EUR z veljavnostjo od 31. julija 2006. Ker je možno, da bi se v celoti ali v velikem delu odpravila učinkovitost zahteve za razkritje iz člena 5(a) in (c) Odločbe, bodisi zaradi dejstva, da Microsoft ni zagotovil popolne in točne dokumentacije, ki bi vsebovala informacije o interoperabilnosti, bodisi zaradi Microsoftove zahteve po nerazumnih nadomestilih, bi se ta znesek moral enakovredno nanašati na oba vidika Microsoftovega neizpolnjevanja obveznosti, kakor je bilo prvotno opredeljeno v Odločbi na podlagi člena 24(1). Zato se Komisija v primeru, da Microsoft ne bo izpolnil svojih obveznosti do 31. julija 2006, lahko odloči dokončno določiti polni znesek te povišane periodične denarne kazni za vsa nadaljnja ustrezna obdobja, v katerih Microsoft ni izpolnil obveznosti v zvezi z enim od teh dveh vidikov ali v zvezi z obema vidikoma skupaj. |
(1) UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1419/2006 (UL L 269, 28.9.2006, str. 1).
(2) Izraz „informacije o interoperabilnosti“ je opredeljen v členu 1(1) Odločbe. Pomeni „popolne in točne specifikacije za vse protokole, ki so nameščeni v operacijskih sistemih za strežnike delovnih skupin sistema Windows in ki jih strežniki delovnih skupin sistema Windows uporabljajo za zagotavljanje storitev za omrežja delovnih skupin sistema Windows na področju datotek in tiskanja ter storitev upravljanja z uporabniki in skupinami uporabnikov, vključno z zagotavljanjem storitev krmilnika domene Windows, imenika,Active Directory' in pravilnika skupine,Group policy'“. Člen 1(2) Odločbe opredeljuje „protokol“ kot „sklop pravil za medsebojno povezavo in interakcijo operacijskimi sistemi za strežnike delovnih skupin sistema Windows in operacijskimi sistemi za odjemalske osebne računalnike sistema Windows, ki tečejo na različnih računalnikih v omrežju delovnih skupin sistema Windows“.
(3) Odločba Komisije z dne 28. julija 2005 v zvezi s postopkom v skladu s členom 82 Pogodbe ES (Zadeva št. COMP/C-3/37.792 – Microsoft – C(2005) 2988 konč.).
(4) Glej uvodne izjave 1068–1074 Odločbe.
(5) V zvezi s tem glej tudi sodbo v združenih zadevah 46/87 in 227/88, Hoechst (1989) Recueil 2859 v odstavku 64, kjer se Sodišče sklicuje na „obveznost, naloženo vsem osebam, za katere velja zakonodaja Skupnosti, da vse ukrepe, ki so jih sprejele institucije, priznajo kot polno veljavne, če jih Sodišče ni razglasilo za neveljavne, in priznajo njihovo izvršljivost, razen če se je Sodišče odločilo za prekinitev uporabe navedenih ukrepov (…)“.
(6) Glej uvodne izjave 590 do 692 Odločbe.
INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/15 |
Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe
(Besedilo velja za EGP)
(2008/C 138/08)
Št. pomoči |
XR 152/07 |
||||
Država članica |
Portugalska |
||||
Regija |
Madeira |
||||
Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek |
Regime de auxílios fiscais ao investimento em regime contratual na região autónoma da Madeira |
||||
Pravna podlaga |
Decreto Legislativo Regional n.o 17/2006/M, de 23 de Maio Decreto Regulamentar Regional n.o 6/2007/M, de 22 de Agosto |
||||
Vrsta ukrepa |
Shema pomoči |
||||
Načrtovani letni izdatki |
5,98 mio EUR |
||||
Največja intenzivnost pomoči |
52 % |
||||
V skladu s členom 4 Uredbe |
|||||
Datum začetka izvajanja |
23.8.2007 |
||||
Trajanje |
31.12.2010 |
||||
Gospodarski sektorji |
Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
||||
Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč |
|
||||
Spletna stran objave sheme pomoči |
http://www.ideram.pt/BeneficiosFiscaisLegislacao.Zip |
||||
Drugi podatki |
— |
Št. pomoči |
XR 196/07 |
|||
Država članica |
Portugalska |
|||
Regija |
Açores |
|||
Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek |
SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
|||
Pravna podlaga |
Decreto Legislativo Regional n.o 19/2007/A, de 23 de Julho Decreto Regulamentar Regional n.o 21/2007/A, de 24 de Outubro Decreto Regulamentar Regional n.o 22/2007/A, de 25 de Outubro Decreto Regulamentar Regional n.o 23/2007/A, de 29 de Outubro Decreto Regulamentar Regional n.o 26/2007/A, de 19 de Novembro |
|||
Vrsta ukrepa |
Shema pomoči |
|||
Načrtovani letni izdatki |
19 mio EUR |
|||
Največja intenzivnost pomoči |
50 % |
|||
V skladu s členom 4 Uredbe |
||||
Datum začetka izvajanja |
1.1.2007 |
|||
Trajanje |
31.12.2013 |
|||
Gospodarski sektorji |
Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
|||
Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč |
|
|||
Spletna stran objave sheme pomoči |
http://www.azores.gov.pt/Portal/pt/entidades/sre-drace/textoTabela/SIDER+2007.htm |
|||
Drugi podatki |
— |
Št. pomoči |
XR 24/08 |
||||||
Država članica |
Poljska |
||||||
Regija |
Kujawsko — Pomorskie |
||||||
Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek |
Uchwała nr XIV/92/07 Rady Miejskiej z dnia 24 października 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji lub tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie gminy Szubin (Dz.Urz. Województwa Kuj–Pom. nr 146, poz. 2501) |
||||||
Pravna podlaga |
Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych (tj. Dz.U. z 2006 r. nr 121, poz. 844, zmiana Dz.U. z 2005 r. nr 143, poz. 1199, z 2006 r. nr 220, poz. 1601, nr 225, poz. 1635, nr 245, poz. 1775, nr 249 poz. 1828, nr 251, poz. 1847) oraz Uchwała nr XIV/92/07 Rady Miejskiej z dnia 24 października 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji lub tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie gminy Szubin (Dz.Urz. Województwa Kuj–Pom. nr 146, poz. 2501) |
||||||
Vrsta ukrepa |
Shema pomoči |
||||||
Načrtovani letni izdatki |
0,85 mio PLN |
||||||
Največja intenzivnost pomoči |
50 % |
||||||
V skladu s členom 4 Uredbe |
|||||||
Datum začetka izvajanja |
1.1.2008 |
||||||
Trajanje |
31.12.2013 |
||||||
Gospodarski sektorji |
Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
||||||
Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč |
|
||||||
Spletna stran objave sheme pomoči |
http://www.szubin.pl/bip_download.php?id=3758 |
||||||
Drugi podatki |
— |
Št. pomoči |
XR 54/08 |
|||
Država članica |
Litva |
|||
Regija |
87(3)(a) |
|||
Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek |
Priemonė „LYDERIS LT“ |
|||
Pravna podlaga |
2008 m. kovo 17 d. Lietuvos Respublikos ūkio ministro įsakymas Nr. 4-105 „Dėl priemonės „Lyderis LT“ projektų finansavimo sąlygų aprašo patvirtinimo“ |
|||
Vrsta ukrepa |
Shema pomoči |
|||
Načrtovani letni izdatki |
117 mio LTL |
|||
Največja intenzivnost pomoči |
40 % |
|||
V skladu s členom 4 Uredbe |
||||
Datum začetka izvajanja |
23.3.2008 |
|||
Trajanje |
31.12.2013 |
|||
Gospodarski sektorji |
Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
|||
Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč |
|
|||
Spletna stran objave sheme pomoči |
http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=316440 |
|||
Drugi podatki |
— |
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/18 |
Seznam pristanišč, v katerih je dovoljeno iztovarjanje ali pretovarjanje zamrznjenih rib, ki so jih ujela ribiška plovila tretjih držav v območju, ki ga ureja konvencija o ribištvu severozahodnega atlantika
(2008/C 138/09)
Objava seznama (1) temelji na členu 36 Uredbe Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2).
Država članica |
Določena pristanišča |
Danska |
Esbjerg Fredericia Hanstholm Hirtshals København Skagen Ålborg Århus |
Nemčija |
Hamburg Cuxhaven Bremerhaven Sassnitz Rostock |
Španija |
Območje pristanišča v Vigu Marin |
Francija |
Boulogne-sur-Mer Brest Douarnenez Concarneau Nantes-St Nazaire |
Irska |
Killybegs (3) |
Latvija |
Riga Liepaja Ventspils |
Litva |
Klaipeda |
Nizozemska |
Eemshaven Ijmuiden Harlingen Velsen-Noord Vlissingen Scheveningen (3) |
Poljska |
Gdynia Świnoujście Szczecin |
Portugalska |
Lizbonsko pristanišče Leixões Aveiro Setúbal Madeira Funchal Azori Ponta Delgada, Ilha de S. Miguel Horta, Ilha do Faial Praia da Vitória, Ilha Terceira (3) |
Švedska |
Gothenburg |
Združeno kraljestvo |
Grimsby Hull Immingham Peterhead Aberdeen (3) Fraserburgh (3) Lerwick (3) Scrabster (3) Kinlochbervie (3) Lochinver (3) Ullapool (3) |
(1) Seznam s podrobnejšimi informacijami je na voljo tudi na spletnih straneh Komisije in NEAFC.
(2) UL L 19, 23.1.2008, str. 1.
(3) Ni kontrolna točka na meji EU.
INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM
Nadzorni organ EFTE
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/20 |
Sporočilo Nadzornega organa Efte v skladu s členom 4.1(a) akta iz točke 64(a) Priloge XIII k Sporazumu EGP (Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti)
Uvedba novih obveznosti javnih služb za redne zračne prevoze na progi Værøy (heliport)–Bodø v.v.
(2008/C 138/10)
1. UVOD
Na podlagi člena 4.1(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti se je Norveška odločila, da s 1. avgustom 2008 uvede obveznosti javnih služb za redne zračne prevoze na naslednji progi:
|
Værøy–Bodø v.v. |
2. OBVEZNOSTI JAVNIH SLUŽB VKLJUČUJEJO NASLEDNJE POGOJE ZA OBMOČJE LETALSKE PROGE VÆRØY–BODØ V.V.
2.1 Najmanjšo pogostost letov, število sedežev, letalske proge in vozne rede
Glede pogostosti letov, števila sedežev, letalskih prog in voznih redov veljajo naslednje zahteve
— |
če ni drugače določeno, veljajo zahteve za celo leto, |
— |
kjer veljajo zahteve glede števila sedežev, je treba število ponujenih sedežev prilagoditi v skladu s pravili iz Dodatka A k tej objavi, |
— |
upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih. |
Pogostost letov
— |
od 1. februarja do 31. oktobra: najmanj dva povratna leta dnevno od ponedeljka do petka, en v soboto in en v nedeljo, |
— |
od 1. novembra do 31. januarja: najmanj en povratni let dnevno od ponedeljka do petka, en v soboto in en v nedeljo, |
— |
če je vzpostavljen postopek instrumentalnega prileta (IFR) v Værøy, velja zahteva najmanj dveh povratnih letov dnevno od ponedeljka do petka, enega v soboto in enega v nedeljo, celo leto. |
Število sedežev
— |
od 1. februarja do 31. oktobra: v obe smeri je ponujenih vsaj 180 sedežev na teden, |
— |
od 1. novembra do 31. januarja: v obe smeri je ponujenih vsaj 105 sedežev na teden, |
— |
če je vzpostavljen postopek instrumentalnega prileta (IFR) v Værøy, velja zahteva, da je v obe smeri ponujenih vsaj 180 sedežev na teden, celo leto, |
— |
če število zasedenih sedežev za obdobje od 1. januarja do 30. junija ali od 1. avgusta do 30. novembra presega 70 % ponujenih sedežev, letalski prevoznik poveča število sedežev v skladu s pravili, določenimi v Dodatku A k tej objavi, |
— |
če je število zasedenih sedežev za obdobje od 1. januarja do 30. junija ali od 1. avgusta do 30. novembra manjše od 35 % ponujenih sedežev, lahko letalski prevoznik zmanjša število sedežev v skladu s pravili, določenimi v Dodatku A k tej objavi. |
Letalske proge
Zahtevani poleti morajo biti brez postankov.
Vozni redi
Za zahtevane polete od ponedeljka do petka velja naslednje (lokalni čas):
— |
od 1. do 28., 29. februar: najmanj 3 ure in 30 minut med prvim prihodom v Bodø in zadnjim odhodom od tam, |
— |
od 1. marca do 30. septembra: najmanj 5 ur in 30 minut med prvim prihodom v Bodø in zadnjim odhodom od tam, |
— |
od 1. do 31. oktobra: najmanj 5 ur in 30 minut med prvim prihodom v Bodø in zadnjim odhodom od tam. |
Če je vzpostavljen postopek instrumentalnega prileta (IFR) v Værøy, velja zahteva najmanj 5 ur in 30 min med prvim prihodom v Bodø in zadnjim odhodom celo leto.
2.2 Kategorija zrakoplovov
Za zahtevane polete se uporabijo helikopterji, registrirani za najmanj 15 potnikov.
2.3 Tehnični in operativni pogoji
Prevozniki posvečajo posebno pozornost tehničnim in operativnim pogojem, ki veljajo na letališčih. Dodatne informacije:
Luftfartstilsynet (uprava za civilno letalstvo) |
PO Box 243 |
N-8001 Bodø |
Telefon: (47) 75 58 50 00 |
2.4 Prevoznine
Najvišja osnovna prevoznina za polet v eno smer (najvišja prevoznina) v poslovnem letu, ki se začne 1. avgusta 2008, ne sme presegati naslednjega zneska:
Værøy–Bodø |
634 NOK. |
Za vsako nadaljnje poslovno leto se najvišja prevoznina prilagodi 1. avgusta v skladu z indeksom cen življenjskih potrebščin, ki velja v obdobju 12 mesecev do 15. junija istega leta in ga objavi norveški statistični urad „Statistics Norway“ (http://www.ssb.no).
Prevoznik odgovarja za to, da so vozovnice na voljo po ceni, ki ne presega najvišje prevoznine preko vseh prevoznikovih prodajnih kanalov.
Najvišja prevoznina velja tudi za vozovnice, ki jih nudijo druga podjetja, ki poslujejo v interesu prevoznika. Prevoznik odgovarja za to, da ta podjetja upoštevajo te zahteve.
Najvišja prevoznina mora vključevati vse davke in pristojbine organom ter vse dodatne dajatve, ki jih prevoznik zaračuna pri izdaji vozovnic.
Prevoznik mora sodelovati v domačih medlinijskih dogovorih, ki veljajo kadar koli, in nuditi vse popuste, ki so na voljo na podlagi takih dogovorov.
3. DODATNI POGOJI, KI SLEDIJO POSTOPKU JAVNEGA RAZPISA
Po postopku javnega razpisa, ki omejuje dostop do letalskih prog na enega prevoznika, veljajo še naslednji pogoji:
Prevoznine
— |
vse cene vozovnic za povezovalne lete za/iz drugih zračnih prevozov se vsem prevoznikom ponudijo pod enakimi pogoji. Iz tega so izvzete prevoznine za povezovalne lete z drugimi poleti, ki jih opravlja ponudnik, pod pogojem, da znaša prevoznina največ 40 odstotkov v celoti prilagodljive prevoznine, |
— |
na teh poletih ni možno niti pridobiti niti izkoristiti točk iz programov za pogoste letalske potnike, |
— |
v skladu s smernicami iz Dodatka B k temu obvestilu se odobrijo popusti zaradi socialnih razlogov. |
Pogoji transferja
— |
vsi pogoji, ki jih določi prevoznik za transfer potnikov do in s prog drugih prevoznikov, vključno s tranzitnim časom ter prijavo vozovnic in prtljage do namembnega letališča, so objektivni in nepristranski. |
4. NADOMESTITEV IN UKINITEV PREJŠNJIH OBVEZNOSTI JAVNIH SLUŽB
Te obveznosti javnih služb nadomestijo predhodne obveznosti, objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti C 268 in Dopolnilu EGP S 54 z dne 4. novembra 2004 glede zračnih prevozov na progi Værøy–Bodø v.v.
5. INFORMACIJE
Dodatne informacije so na voljo na naslovu:
Ministrstvo za transport in komunikacije |
PO Box 8010 Dep. |
N-0030 Oslo |
Telefon: (47) 22 24 83 53 |
Telefaks: (47) 22 24 56 09 |
DODATEK A
PRILAGODITEV STORITEV/ŠTEVILA SEDEŽEV – KLAVZULA O PRILAGODITVI OBSEGA STORITEV
1. Namen klavzule o prilagoditvi obsega storitev
Namen klavzule o prilagoditvi obsega storitev je zagotoviti, da se zmogljivost/število sedežev, ki jo ponuja prevoznik, prilagodi povpraševanju na trgu. Kadar koli se število potnikov znatno poveča in preseže v nadaljevanju navedene najvišje odstotne vrednosti povprečno zasedenega števila sedežev (faktor zasedenosti), mora prevoznik povečati število ponujenih razpoložljivih sedežev. Prevoznik lahko zmanjša število ponujenih razpoložljivih sedežev, če se število potnikov znatno zmanjša. Glej podrobnosti v nadaljevanju pod točko 3.
2. Obdobja za določanje faktorjev zasedenosti
Faktor zasedenosti se spremlja in ocenjuje v obdobjih od 1. januarja do vključno 30. junija in od 1. avgusta do vključno 30. novembra.
3. Pogoji za spremembo obsega storitev/števila ponujenih razpoložljivih sedežev
3.1 Pogoji za povečanje obsega storitev
3.1.1 |
Obseg storitev/število ponujenih razpoložljivih sedežev se poveča, če je povprečni faktor zasedenosti na vsaki posamezni progi, na kateri se opravlja prevoz na podlagi obveznosti javnih storitev, višji od 70 odstotkov. Če je povprečni faktor zasedenosti na teh progah v katerem koli od obeh obdobij iz točke 2 višji od 70 odstotkov, prevoznik na teh progah poveča obseg storitev/število ponujenih razpoložljivih sedežev za najmanj 10 odstotkov najpozneje od začetka naslednje prometne sezone po Mednarodnem združenju letalskih prevoznikov (IATA). Obseg storitev/število ponujenih razpoložljivih sedežev se poveča najmanj za toliko, da povprečni faktor zasedenosti znaša največ 70 odstotkov. |
3.1.2 |
Pri povečanju obsega storitev/števila ponujenih razpoložljivih sedežev po zgoraj navedenih pogojih, se lahko nove prevozne storitve opravijo z zrakoplovi z manjšim številom sedežev od tistega, ki je navedeno v prvotni ponudbi, če prevoznik daje prednost tej rešitvi. |
3.2 Pogoji za zmanjšanje obsega storitev
3.2.1 |
Obseg storitev/število ponujenih razpoložljivih sedežev se lahko zmanjša, če je povprečni faktor zasedenosti na vsaki posamezni progi, na kateri se opravlja prevoz na podlagi obveznosti javnih storitev, nižji od 35 odstotkov. Če je povprečni faktor zasedenosti na teh progah v katerem koli od obeh obdobij iz točke 2 nižji od 35 odstotkov, lahko prevoznik na teh progah zmanjša obseg storitev/število ponujenih razpoložljivih sedežev za največ 25 odstotkov od prvega dne po poteku zgoraj navedenih obdobij. |
3.2.2 |
Na progah z več kot dvema poletoma na dan v obeh smereh se obseg storitev zmanjša v skladu s točko 3.2.1 z zmanjšanjem ponujenega števila poletov. Iz tega so izvzeti samo primeri, pri katerih prevoznik uporabi zrakoplove z večjim številom sedežev od najmanjšega števila sedežev, določenega ob uvedbi obveznosti javnih storitev. Prevoznik lahko tedaj uporabi manjše zrakoplove, vendar ne z manjšim številom sedežev od najmanjšega števila sedežev, določenega ob uvedbi obveznosti javnih storitev. |
3.2.3 |
Na progah s samo enim ali dvema poletoma dnevno v obeh smereh se lahko število ponujenih razpoložljivih sedežev zmanjša samo tako, da se uporabijo zrakoplovi z manjšim številom sedežev od števila, določenega ob uvedbi obveznosti javnih storitev. |
4. Postopki za spremembo obsega storitev
4.1 |
Norveško Ministrstvo za promet in zveze je po zakonu pristojno za odobritev voznih redov, ki jih predlaga prevoznik, vključno s spremembami števila razpoložljivih sedežev. Glej Okrožnico N-3/2005 norveškega Ministrstva za promet in zveze v razpisni dokumentaciji. |
4.2 |
Če se obseg storitev/število ponujenih razpoložljivih sedežev zmanjša skladno s točko 3.2, se prizadetim okrajnim svetom razpošlje predlog novega prometnega programa, ti pa morajo imeti dovolj časa za oblikovanje izjave, preden se sprememba uveljavi. Če predlagani novi prometni program vključuje spremembe, ki razen števila poletov in števila sedežev, določenih v obveznostih javnih storitev, kršijo katere koli druge zahteve, je treba novi prometni program poslati Ministrstvu za promet in zveze v odobritev. |
4.3 |
Če se obseg storitev poveča skladno s točko 3.1, prevoznik in upravni okraj(i) kot prizadeta upravna enota skupaj določita (določijo) vozne rede za nov obseg storitev/nove sedeže. |
4.4 |
Če se ponudi nov obseg storitev skladno s točko 3.1 in se prevoznik in upravni okraj(-i) kot prizadeta upravna enota ne moreta (morejo) dogovoriti o voznih redih skladno s točko 4.3, lahko prevoznik na podlagi točke 4.1 zaprosi norveško Ministrstvo za promet in zveze, da za ponujeni nov obseg storitev/nove sedeže odobri drugačen vozni red. Vendar prevoznik ne sme zaprositi za odobritev voznega reda, ki ne predvideva zahtevanega povečanja obsega storitev. Če ministrstvo odobri predloge, ki se razlikujejo od tistih, ki se lahko dogovorijo med državami, morajo za to obstajati utemeljeni razlogi. |
5. Nespremenjeno finančno nadomestilo pri spremenjeni ponudbi
5.1 |
Finančno nadomestilo prevozniku se v primeru povečanja obsega storitev po točki 3.1 ne spremeni. |
5.2 |
Finančno nadomestilo prevozniku se v primeru zmanjšanja obsega storitev po točki 3.2 ne spremeni. |
DODATEK B
DOLOČBE O POPUSTIH IZ SOCIALNIH RAZLOGOV
1. |
Na progah, na katerih je norveško Ministrstvo za promet in zveze sprejelo ponudbo storitev zračnega prevoza na podlagi obveznosti javnih služb, velja popust iz socialnih razlogov za naslednje skupine oseb:
|
2. |
Popust za osebe iz točke 1 znaša 50 odstotkov najvišje prevoznine. |
3. |
Popust ne velja, če pot plača vlada in/ali urad za socialno varnost. Oseba, upravičena do popusta, odloči o potrebi po spremstvu. |
4. |
Odrasla oseba (od 16. leta) ima lahko s seboj brezplačno otroka, mlajšega od 2 let, pod pogojem, da otrok ne zaseda lastnega sedeža in da potujeta skupaj na celotni poti. |
5. |
Od potnika se ob nakupu vozovnice lahko zahteva predložitev naslednjih dokumentov:
|
REDNI ZRAČNI PREVOZI NA PROGI VÆRØY – BODØ V.V. (NORVEŠKA)
JAVNI RAZPIS
1. Uvod
Norveška se je odločila objaviti nov javni razpis za redne zračne prevoze na letalski progi za obdobje od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2011.
Norveška se je odločila, da s 1. avgustom 2008 spremeni obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov na progi Værøy–Bodø v.v., ki so bile predhodno objavljene v skladu s členom 4.1(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti. Spremenjene obveznosti so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije (referenčna številka in datum objave v UL) in Dopolnilu EGP (sklicevanje na objavo v Dopolnilu EGP).
Če dva meseca od zadnjega dneva predložitve ponudb (glej oddelek 6) Ministrstvu za promet in zveze noben letalski prevoznik ne predloži dokumentarnih dokazil o začetku opravljanja rednih letov s 1. avgustom 2008 v skladu s spremenjenimi obveznostmi javne službe, ki so bile uvedene za ponudbe iz oddelka 2 te objave, bo Ministrstvo uporabilo razpisni postopek iz člena 4.1(d)–(h) Uredbe (EGS) št. 2408/92 in s tem od 1. avgusta 2008 omejilo dostop na samo enega letalskega prevoznika. Namen tega razpisa je zbiranje ponudb, ki bodo uporabljene kot osnova za dodeljevanje izključnih pravic.
V nadaljevanju so navedeni najpomembnejši deli razpisnih pogojev. Celoten javni razpis je mogoče prenesti s spletnega mesta:
http://www.regjeringen.no/nb/dep/sd/dok/andre/Anbud.html?id=2078
ali pa se na zahtevo brezplačno dobi na naslovu:
Ministrstvo za transport in komunikacije |
PO Box 8010 Dep |
N-0030 Oslo |
Telefon: (47) 22 24 83 53 |
Telefaks: (47) 22 24 56 09 |
Vsi ponudniki se morajo seznaniti s celotnim javnim razpisom.
2. Storitve, ki jih zajema razpis
Razpis obsega redne lete od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2011 v skladu z obveznostmi javne službe, navedenimi v oddelku 1. Razpis zajema naslednja območja letalskih prog in ustrezne ponudbe:
|
Območje letalske proge |
|
Værøy–Bodø v.v. |
Če je vzpostavljen postopek instrumentalnega prileta (IFR), veljajo za obveznosti javne službe posebne zahteve. Vzpostavitev postopka instrumentalnega prileta bo sprožila zahteve za povečan obseg storitev na letalski progi novembra, decembra in januarja. Ponudniki predložijo alternativno ceno za celotno razpisno obdobje in tudi za vsako posamezno poslovno leto za povečanje storitev, če je vzpostavljen postopek instrumentalnega prileta v Værøy. V ponudbi bo izračunan proračun za javni razpis za obe alternativi, s povečanjem storitev in brez njega. Proračun za javni razpis mora vsebovati porazdelitev stroškov in prihodkov za vsako od ponudb ter jasno navajati nadomestilo, ki se zahteva za obe alternativi.
V primeru, da letalski prevoznik predloži ponudbo, v kateri zahtevek za nadomestilo znaša nič NOK, bo to pomenilo željo prevoznika, da želi obratovati na tej progi na podlagi izključne pravice, a brez nadomestila države Norveške.
3. Izpolnjevanje pogojev za javni razpis
Vsi letalski prevozniki, ki imajo veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov, izpolnjujejo pogoje za javni razpis.
4. Razpisni postopek
Javni razpis je predmet določb člena 4.1(d) do (i) Uredbe (EGS) št. 2408/92 in oddelka 4 norveške Uredbe št. 256 z dne 15. aprila 1994 o razpisnih postopkih v zvezi z obveznostmi javne službe.
Javno naročilo bo izvedeno s postopkom javnega razpisa.
Ministrstvo za promet in zveze si pridružuje pravico do izvajanja nadaljnjih pogajanj, če do datuma, ki je določen kot rok za predložitev ponudb, prejme samo eno ponudbo ali samo ena ponudba ni zavrnjena. Takšna pogajanja se izvajajo v skladu z obveznostmi javne službe. Poleg tega med takšnimi pogajanji stranke niso upravičene do bistvenega spreminjanja prvotnih pogojev naročila. Če nadaljnja pogajanja ne privedejo do sprejemljive rešitve, si Ministrstvo za promet in zveze pridružuje pravico do razveljavitve celotnega postopka. V tem primeru se lahko objavi nov javni razpis pod novimi pogoji.
Ministrstvo za promet in zveze lahko samo odda naročilo na podlagi pogajanj brez predhodne objave, če ni predložena nobena ponudba. V tem primeru ne sme biti bistvenih sprememb prvotnih obveznosti javnega naročila ali ostalih pogodbenih pogojev. Ministrstvo za promet in zveze si pridržuje pravico do zavrnitve vsake in vseh ponudb, če se za to pojavijo utemeljeni razlogi.
Ponudba je zavezujoča za ponudnika, dokler razpisni postopek ni zaključen ali je naročilo oddano.
5. Ponudba
Ponudba je sestavljena v skladu z zahtevami iz oddelka 5 razpisnih pogojev, vključno z zahtevami, navedenimi v obveznostih javne službe.
6. Predložitev ponudb
Rok za predložitev ponudbe je 7. julija 2008 ob 12.00 po lokalnem času. Ministrstvo za promet in zveze mora ponudbo prejeti na naslov, ki je naveden v oddelku 1, najpozneje do roka za predložitev ponudbe.
Ponudba se dostavi osebno na naslov Ministrstva za promet in zveze ali se pošlje po pošti ali kurirski službi.
Ponudbe, ki ne bodo prispele pravočasno, bodo zavrnjene. Vseeno pa ponudbe, ki bodo prispele po roku za predložitev ponudb, a pred odpiranjem ponudb, ne bodo zavrnjene, če bo jasno navedeno, da je bila pošiljka poslana tako zgodaj, da bi v normalnih okoliščinah prispela pred rokom za predložitev ponudb. V tem primeru se kot dokazilo o oddaji in času oddaje pošiljke prizna potrdilo o oddaji pošiljke.
Vse ponudbe morajo biti predložene v 3 (treh) izvodih.
7. Oddaja naročil
7.1 |
Načeloma se izbere ponudba, ki zahteva najnižji znesek nadomestila. To za vsako območje letalske proge pomeni, da bo naročilo oddano ponudniku, ki bo predložil ponudbo z najnižjim zahtevkom za nadomestilo za celotno obdobje veljavnosti pogodbe od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2011. Najnižji zahtevek za nadomestilo bo določen z zneskom, izračunanim na podlagi dveh predloženih alternativnih cen. Ta znesek je enak vsoti ponderiranih zahtevkov za nadomestilo. Cena v primeru, ko je vzpostavljen postopek instrumentalnega prileta v Værøy, bo znašala 60 %. Cena brez znaša 40 %. Naročilo bo oddano ponudniku, ki bo predložil ponudbo z najnižjim izračunanim zneskom za obdobje veljavnosti pogodbe od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2011. |
7.2 |
V primeru, da pogodba ne more biti dodeljena zaradi ponudb, ki zahtevajo enake zneske nadomestila, se pogodba dodeli tistemu ponudniku, ki ponuja največje število sedežev za celotno obdobje veljavnosti ponudbe. |
8. Obdobje veljavnosti pogodbe
Pogodba za izvedbo naročila bo sklenjena za obdobje od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2011. Pogodb ni mogoče odpovedati, razen v okoliščinah, opisanih v pogodbenih določbah, ki so navedene v oddelku 11.
9. Finančno nadomestilo
Izvajalec je upravičen do finančnega nadomestila Ministrstva za promet in zveze v skladu s sporazumom o javnih razpisih. Nadomestilo se določi za vsako leto opravljanja storitev za celotno obdobje veljavnosti pogodbe.
Za prvo leto opravljanja storitev prilagoditev nadomestila ni določena.
Za drugo in tretje leto opravljanja storitev se nadomestilo izračuna na podlagi proračuna za javni razpis, prilagojenega prihodkom in odhodkom opravljanja storitev. Te prilagoditve morajo biti v mejah, določenih glede na indeks cen življenjskih potrebščin, ki ga je izračunal norveški statistični urad za 12-mesečno obdobje, ki se konča 15. junija istega leta.
Nadomestilo se ne spreminja zaradi obsega proizvodnje, ki je prilagojen navzgor ali navzdol v skladu z drugim odstavkom oddelka 5.1 Pogodbenih pogojev.
To se zgodi pod pogojem, da norveški parlament ob sprejetju letnega proračuna Ministrstvu za promet in zveze dodeli dovolj sredstev, da pokrije vsa zahtevana nadomestila.
Izvajalec zadrži vse prihodke, ki izhajajo iz te storitve. Če so prihodki večji ali odhodki manjši od zneska, na katerem temelji proračun za javni razpis, lahko izvajalec obdrži saldo. Prav tako Ministrstvo za promet in zveze ni obvezano, da krije kakršen koli negativni saldo v zvezi s proračunom za javni razpis.
Vse stroške javnih storitev, vključno s stroški dejavnosti letalskega prevoza, plača izvajalec.
Ne glede na kakršne koli odškodninske tožbe se finančno nadomestilo zmanjša v skladu s skupnim številom letov, ki so bili odpovedani zaradi razlogov, neposredno povezanih s prevoznikom, če njihovo število letov v enem obratovalnem letu preseže 1,5 odstotka načrtovanega števila letov v skladu z odobrenim časovnim razporedom.
Če je vzpostavljen postopek za instrumentalni prilet (IFR) v Værøy (glej oddelek 2), se nadomestilo plača za sprožene zahteve IFR v istem mesecu.
10. Ponovna pogajanja
Če se v obdobju veljavnosti pogodbe pojavijo bistvene ali nepredvidene spremembe predpostavk, na katerih temelji ta pogodba, lahko vsaka stranka zahteva pogajanja za revizijo pogodbe. Takšna zahteva mora biti vložena najpozneje tri mesece potem, ko se te spremembe pojavijo.
Bistvene spremembe stroškov javnih storitev, za katere je izvajalec odgovoren, so lahko osnova za ponovna pogajanja.
Če mora biti letališče kot posledica novih zakonskih ali predpisanih zahtev ali odredb, ki jih izda Uprava za civilno letalstvo, uporabljeno v drugačen namen, kot ga je prvotno določil izvajalec, si stranki prizadevata, da bi se pogodili za spremembe pogodbe, ki bi izvajalcu dovoljevala nadaljevati opravljanje storitev za preostanek obdobja veljavnosti pogodbe. Če se stranki ne sporazumeta, je izvajalec upravičen do nadomestila v skladu s pravili o prenehanju delovanja ali zaprtju (oddelek 11), če se ta uporabljajo.
11. Odpoved pogodbe zaradi kršitve pogodbe in nepredvidenih sprememb pomembnih pogojev
Ob upoštevanju omejitev v skladu z zakonom o plačilni nesposobnosti lahko Ministrstvo za promet in zveze odpove pogodbo, odpoved pa začne veljati takoj, če izvajalec postane plačilno nesposoben, začne postopek poravnave dolgov, gre v stečaj ali je predmet drugih okoliščin iz oddelka 14 št. 2 norveške Uredbe št. 256 z dne 15. aprila 1994 o razpisnih postopkih v zvezi z obveznostmi javne službe.
Ministrstvo za promet in zveze lahko odpove pogodbo, odpoved pa začne veljati takoj, če izvajalec izgubi licenco ali je ne more obnoviti.
Če zaradi višje sile ali drugih okoliščin, ki so zunaj nadzora izvajalca, izvajalec ni mogel izpolnjevati pogodbenih obveznosti več kot štiri od zadnjih šestih mesecev, lahko obe stranki odpovesta pogodbo tako, da vsaj en mesec prej predložita pisno obvestilo.
Če norveški parlament odloči, da bo zaprl letališče, ali se letališče zapre zaradi odredbe, ki jo izda Urad za civilno letalstvo, običajne pogodbene obveznosti strank zapadejo od trenutka, ko letališče dejansko ne obratuje več ali se zapre.
Če je obdobje od dneva, ko je bil izvajalec prvič obveščen o prenehanju obratovanja ali zaprtju letališča, do dejanskega prenehanja obratovanja ali zaprtja letališča daljše od enega leta, izvajalec ni upravičen do nadomestila za kakršno koli finančno izgubo, ki se pojavi zaradi odpovedi pogodbe. Če je navedeno obdobje krajše od enega leta, je izvajalec upravičen do obnovitve takšnega finančnega položaja, kot bi ga imel, če bi se obratovanje nadaljevalo eno leto od dneva, ko je bil obveščen o prenehanju obratovanja ali zaprtju, ali do 31. julija 2011, če je ta datum prej.
Če ena stranka bistveno krši pogodbo, jo lahko druga stranka odpove, odpoved pa začne veljati takoj.
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/30 |
Poziv k predložitvi pripomb o državni pomoči v zvezi z nepremičninskimi transakcijami občine Time glede parcel številka 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 in 2/32 v občini Time na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču
(2008/C 138/11)
Z Odločbo št. 717/07/COL z dne 19. decembra 2007 v verodostojnem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Nadzorni organ Efte začel postopek v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami EFTE o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (Sporazum o nadzornem organu in sodišču). Norveški organi so bili obveščeni na podlagi izvoda odločbe.
Nadzorni organ EFTE poziva države EFTE, države članice EU in zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu v enem mesecu od datuma objave tega obvestila na:
EFTA Surveillance Authority |
Registry |
35, Rue Belliard |
B-1040 Brussels |
Pripombe se posredujejo norveškim organom. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.
POVZETEK
POSTOPEK
Nadzorni organ je 3. marca 2007 od združenja skupnosti prejel pritožbo v zvezi s prodajo parcel številka 1/152, 1/301, 1/630, 4/165 v občini Time s strani občinskih organov dvema različnima zasebnima subjektoma ter prodajo parcele številka 2/70 (stadion Bryne, ki vključuje tudi parcelo številka 2/32) s strani Bryne fotballklubb (nogometni klub) zasebnemu vlagatelju, ki jo je občina pred tem dala klubu.
Zasebni vlagatelj je z dopisom z dne 9. maja 2007 Nadzornemu organu poslal pritožbo v zvezi s prodajo ene od zgoraj navedenih nepremičnin s strani občine Time, tj. parcele številka 4/165.
Time pensjonistparti (politična stranka) se je v dopisu z dne 19. junija 2007 pritožila glede izključne pravice, domnevno dodeljene podjetju Forum Jæren AS za zagotovitev 200 podzemnih parkirnih mest na zemljišču v centru kraja Bryne, ki naj bi se uporabilo za gradnjo nove srednje šole (parcele številka 1/125, 2/277, 2/278 in 2/284).
Po korespondenci z norveškimi organi se je Nadzorni organ odločil, da sproži formalni postopek preiskave v zvezi z nepremičninskimi transakcijami občine Time glede parcel številka 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 in 2/32 v občini Time. Nasprotno je menil, da transakcije v zvezi s parcelami številka 1/125, 2/277, 2/278, 2/284 v občini Time trenutno ne vključujejo dodelitve državne pomoči.
OCENA UKREPA
Prodaja parcel številka 1/152, 1/301 in 1/630 podjetju Grunnsteinen AS
Občina Time je s prodajno pogodbo z dne 25. avgusta 2007 zasebnemu izvajalcu gradbenih del Grunnsteinen AS prodala parcele številka 1/152 (1 312 kvadratnih metrov), 1/301 (741 kvadratnih metrov) in 1/630 (1 167 kvadratnih metrov) v centru občinskega središča občine Time, v kraju Bryne. V času transakcije se je parcela številka 1/152 očitno uporabila kot občinsko parkirišče s 44 parkirnimi mesti.
Podjetje Grunnsteinen za nepremičnine ni plačalo nobenega zneska, vendar se je zavezalo zgraditi podzemna parkirna mesta na parceli številka 1/152, od katerih naj bi jih 65 prenesli na občino Time. V skladu z občinskimi organi obveznost izgradnje parkirnih mest nadomešča običajno plačilo za nepremičnino; tj. 44 obstoječih zunanjih parkirnih mest naj bi se nadomestilo s 44 novimi podzemnimi parkirnimi mesti, vrednost dodatnih 21 mest pa bi ustrezala vrednosti dveh dodatno prenesenih nepremičnin. Norveška je predstavila izračune, na podlagi katerih je vrednost 21 dodatnih parkirnih mest znašala 2 625 000 NOK, pri čemer je bila vrednost dveh dodatnih nepremičnin ocenjena na 2 516 400 NOK. Izračuni so temeljili na oceni vrednosti parcele številka 1/630, iz katere je razvidna cena na kvadratni meter v višini 600 NOK, in na izračunih gradbenega podjetja Skanska, ki je izračunalo ceno v višini 150 000 NOK na parkirno mesto v podzemnem parkirišču (brez DDV in stroškov nakupa/oddaje zemljišča).
Če se javno zemljišče proda pod tržno ceno, je treba šteti, da je bila podjetju Grunnsteinen z državnimi sredstvi podeljena selektivna prednost v smislu člena 61(1) EGP. Nadzorni organ zavzema predhodno stališče, da je bilo res tako, zaradi naslednjih razlogov:
Prvič, kupec ni plačal nobenega zneska za nepremičnine. Tako se prima facie zdi, da transakcija vključuje pomoč, če ni prepričljivih dokazov o nasprotnem.
V zvezi s tem se postopki iz smernic Nadzornega organa o prodaji zemljišč in zgradb s strani javnih organov očitno niso upoštevali, saj zbiranje ponudb ni potekalo, ocenjena pa je bila le ena od prenesenih nepremičnin. Po mnenju Nadzornega organa je ta ocena vrednosti tudi preveč površna, da bi izpolnila zahteve smernic.
Norveški organi tudi trdijo, da pomeni transakcija izmenjavo nepremičnine, pri čemer občina izvajalcu gradbenih del daje tri nepremičnine, vključno s tisto, ki je v rabi kot parkirišče, v zameno pa prejme večje število podzemnih parkirnih mest. Ta utemeljitev predpostavlja, da so ocene vrednosti, predložene Nadzornemu organu, zanesljive. Vendar, kot je navedeno zgoraj, se zdi, da ima ocena parcele številka 1/630 številne pomanjkljivosti. Podobno je videti, da temelji ocena stroškov za prihodnje podzemno parkirišče izključno na splošnih izkušnjah ter ne upošteva posebnih značilnosti nepremičnine in zadevnega projekta. Zato za transakcijo ni videti, da bi potekala po tržnih pogojih.
Če bi to lahko potrdili, bi bilo stališče podjetja Grunnsteinen okrepljeno tudi v primerjavi s stališčem njegovih konkurentov. Poleg tega bi bilo lahko zemljišče zanimivo za kupce s sedežem v drugih državah EGP. Transakcija lahko zato po predhodnem mnenju Nadzornega organa izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino znotraj EGP.
Zato se zdi, da obstaja državna pomoč v smislu člena 61(1) EGP.
Prodaja parcele številka 4/165 podjetju Bryne Industripark AS
Občina Time in zasebni izvajalec gradbenih del Bryne Industripark AS sta 31. avgusta 2005 podpisala prodajno pogodbo v zvezi s parcelo številka 4/165 v Håland v občini Time. Nepremičnina obsega 56 365 kvadratnih metrov industrijskih površin in prodajna cena je bila določena na 4,7 milijona NOK (ali približno 83 NOK na kvadratni meter).
Pred prodajo javno zbiranje ponudb ni potekalo niti ni bila opravljena ocena vrednosti. Kot kaže, je bila cena izračunana na podlagi cene, po kateri je občina Time kupila nepremičnino leta 1999, h kateri so bili dodani stroški kapitala, redno delo in upravni stroški. Vendar je občina oktobra 2006 sklenila, da je treba industrijske površine v prihodnje prodajati po tržni ceni, saj je doslej uporabljena metoda povzročila, da so se zemljišča prodajala po prenizki ceni.
Ob upoštevanju tega Nadzorni organ zavzema predhodno stališče, da je bilo zemljišče prodano pod tržno ceno in da je bila podjetju Bryne Industripark z državnimi sredstvi podeljena selektivna prednost v smislu člena 61(1) EGP. Če bi to lahko potrdili, bi bilo stališče podjetja Bryne Industripark okrepljeno tudi v primerjavi s stališčem njegovih konkurentov. Poleg tega bi bilo lahko zemljišče zanimivo za kupce s sedežem v drugih državah EGP. Transakcija lahko zato po predhodnem mnenju Nadzornega organa izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino znotraj EGP.
Zato se zdi, da obstaja državna pomoč v smislu člena 61(1) EGP.
Prodaja parcel številka 2/70 in 2/32 nogometnemu klubu Bryne
Občina Time je s sporazumom z dne 8. avgusta 2003 parcelno številko prenesla na stadion Bryne, parceli številka 2/32 in 2/70, tj. površino v izmeri približno 53 000 kvadratnih metrov, pa na nogometni klub Bryne (Bryne FK), tj. lokalni nogometni klub, ki trenutno igra v drugi ligi (pod prvo ligo).
Ker klub za zemljišče ni plačal nobenega zneska, Nadzorni organ meni, da je bila klubu Bryne FK z državnimi sredstvi podeljena selektivna prednost v smislu člena 61(1) EGP. Norveški organi so trdili, da Bryne FK ni podjetje v smislu Sporazuma EGP. Vendar je glede na spletno stran Bryne FK videti, da je klub med drugim dejaven pri prodaji in nakupu poklicnih igralcev, zagotavljanju zabave v obliki nogometnih tekem in ponujanju oglasnega prostora za plačilo. Take dejavnosti se lahko uvrstijo med opravljanje storitev na trgu in so zato gospodarske narave. Nadzorni organ zato zavzema predhodno stališče, da je Bryne FK podjetje v smislu člena 61(1) EGP.
Transakcija krepi stališče kluba Bryne FK v primerjavi s stališčem njegovih konkurentov. Poleg tega bi bilo lahko zemljišče zanimivo za kupce s sedežem v drugih državah EGP. Transakcija lahko zato po predhodnem mnenju Nadzornega organa izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino znotraj EGP.
Zato se zdi, da obstaja državna pomoč v smislu člena 61(1) EGP.
ZDRUŽLJIVOST
Informacije, ki jih ima Nadzorni organ na voljo, ne kažejo, da bi šlo na kakršno koli pomoč, dodeljeno za spodbujanje gospodarskega razvoja območij, na katerih bi bil življenjski standard neobičajno nizek ali bi obstajala resna podzaposlenost, za spodbujanje projekta skupnega evropskega interesa ali olajšanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti. Poleg tega pa kakršna koli pomoč, dodeljena športnim klubom, ne bi spodbujala kulturnega razvoja. Ob upoštevanju tega se zdi člen 61(3)(a)–(c) EGP neuporaben.
POSTOPKOVNE ZAHTEVE IN VRAČILO NEZAKONITE POMOČI
Člen 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču vsebuje določbo o mirovanju. V členu 14 dela II tega protokola je predvideno, da mora upravičenec v primeru negativne odločitve vso nezakonito pomoč vrniti.
SKLEPNA UGOTOVITEV
Glede na zgornje navedbe se je Nadzorni organ odločil, da sproži formalni postopek preiskave na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v zvezi z nepremičninskimi transakcijami občine Time glede parcel številka 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 in 2/32 v občini Time.
EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION
No 717/07/COL
of 19 December 2007
on the property transactions engaged in by the municipality of Time concerning property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32, 1/125, 2/277, 2/278, 2/284 in Time
(NORWAY)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY,
HAVING REGARD TO the Agreement on the European Economic Area (1), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
HAVING REGARD TO the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (2), in particular to Article 24 thereof and Article 1(2) and (3) in Part I and Articles 4(4) and 6(1) in Part II of Protocol 3 thereof,
HAVING REGARD TO the Authority's Guidelines (3) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular the Chapter relating to the Sale of Land and Buildings by public authorities,
Whereas:
I. FACTS
1. PROCEDURE
On 3 March 2007, the Authority received a complaint from an association named Aksjonsgruppa ‘Ta vare på trivelige Bryne’ (hereinafter referred to as ‘Aksjonsgruppa’), concerning the sales of property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165 in Time municipality by the municipal authorities to two different private entities, as well as the sale of title number 2/70 (Bryne stadium which also includes title No 2/32) by Bryne fotballklubb, previously given to the club by the municipality, to a private investor (Event No 414270).
By letter dated 9 May 2007, the private investor Mr Gunnar Oma sent a complaint to the Authority concerning the sale by Time municipality of one of the abovementioned properties, i.e. number 4/165. Mr Oma claimed that the sale had taken place without prior value assessment and without an unconditional tendering procedure (Event No 421805).
By letter dated 25 May 2007 (Event No 1080978), the Authority invited the Norwegian authorities to comment on the complaints and requested additional information. In addition to the property numbers mentioned above, the Authority also asked questions concerning the purchase by Time Municipality of a property to be used for the construction of a new high school (title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284), next to Bryne stadium. The sale had been the subject of articles in the local press which were enclosed with the complaint.
By letter dated 19 June 2007 (received by the Authority on 22 June 2007, Event No 426448), Time pensjonistparti complained about the exclusive right granted to Forum Jæren AS with respect to the development of 200 underground parking spaces at the property in the centre of the Bryne to be used for the construction of a new upper secondary school (title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284) (4). According to the complainant, 180 of the parking spaces were to be used by Forum Jæren.
By letter dated 3 July 2007 (Event No 427879) from the Norwegian Government, received and registered by the Authority on 3 July 2007, Norway replied to the information request.
By letter of 28 July 2007, Aksjonsgruppa submitted comments to the Norwegian authorities' reply, received and registered by the Authority on 30 July 2007 (Event No 437440).
By e-mail dated 7 September 2007 (Event No 439975), Aksjonsgruppa submitted an agreement between Rogaland county municipality and Time municipality regarding the development and use of the property to be used as a new upper secondary school (title numbers 1/125, 2/277, 2/278, and 2/284) (Event No 439974), which included a clause whereby the County Municipality agreed to grant Forum Jæren the right to develop 200 parking spaces under the new secondary school, as well as the exclusive right to use 180 thereof.
By e-mails dated 19 September 2007 (Event Nos 442381, 442382 and 442383), the complainant submitted press reports regarding the land sales. Finally, by e-mail dated 2 October 2007 (Event No 445092), the complainant submitted an audit carried out by external auditors (Deloitte) of Time municipality's sales of land and buildings over the last years (Event No 445091).
By letter of 23 October 2007 (Event No 448109), the Authority invited the Norwegian authorities to comment on the third complaint in the case (from Time Pensjonistparti) and requested additional information with respect to the agreements concerning the construction of a new upper secondary school and the rights conferred on Forum Jæren in that respect.
By letters of 21 and 22 November (Event Nos 453220 and 453452), the Norwegian authorities replied to the Authority's request.
2. DESCRIPTION OF THE TRANSACTIONS
2.1. The sale of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 to Grunnsteinen AS
By a sales agreement dated 25 August 2007, Time municipality sold title numbers 1/152 (1 312 square metres), 1/301 (741 square metres) and 1/630 (1 167 square metres) in the centre of Bryne, the municipal centre of Time municipality, to the private property developer Grunnsteinen AS. Clause 1 of the contract (5) states that the properties, at the time of entering into the contract, were zoned for residential and public road/parking purposes. On title number 1/152, there were 44 municipal parking spaces belonging to Time municipality.
Under Clause 1 of the contract, Grunnsteinen AS undertakes to build underground parking spaces on title number 1/152, of which 65 are to be transferred to Time municipality upon completion (clauses 1 and 5 of the agreement). Grunnsteinen did not pay anything for the property; however, according to the municipal authorities, the obligation to build the parking spaces replaces ordinary payment for the property (6). At present, none of the titles have been transferred to Grunnsteinen AS; however, Clause 7 of the agreement foresees that the titles should be transferred upon completion of the parking spaces, at the latest by the end of 2008. Furthermore, Clause 1 foresees that the underground car park will be registered as a separate title in the land register when re-transferred to Time Municipality.
The initiative to enter into the agreement appears to have been taken by the buyers, and no public bidding round was organised prior to the sale (7). According to the municipal authorities, the payment for title No 1/152 consisted of the 44 parking spaces on the property being compensated for in the underground car park. As for title numbers 1/301 and 1/630, the municipality had commissioned a value assessment of one of the properties, title No 1/630, which the municipality claims were assessed by Eiendomsmegler 1. Only the assessment of title No 1/630, which concluded that the market value was NOK 600 per square metre, has been presented to the Authority (8). However, reservations were expressed with respect to the size of the area, to any encumbrance on the title in the property register and to zoning regulations, as none of these had been checked. The Norwegian authorities have also presented calculations made by the construction firm Skanska Norge AS, showing that the price for a parking space in an underground car park would be approximately NOK 150 000, excluding VAT and costs of buying/renting the land (9). On the basis of these estimates, the Norwegian authorities claim that the market price for title numbers 1/301 and 1/630, based on the value assessment, would be NOK 2 516 400 (10), whereas the value of the additional 21 parking spaces which Grunnsteinen will build for the municipality is estimated to 2 625 000 (11). Thus, the municipality claims that the value of these two properties is fully compensated by Grunnsteinen through the construction of 21 additional parking spaces.
2.2. The sale of title number 4/165 to Bryne Industripark AS
On 31 August 2005, Time Municipality and the private property developer Bryne Industripark AS signed a sales agreement concerning title No 4/165 at Håland in Time (12). The title comprises 56 365 square metres of industrial land, and the sales price was set at NOK 4,7 million (or approximately NOK 83 per square metre). At the time of the signing of the agreement, the area was zoned for industrial purposes but the detailed zoning plan was not adopted due to objections from the public road administration. According to the municipal authorities, the new detailed zoning regulations are expected to be adopted in autumn 2007. The contract contains a claw-back clause (Clause 7) for Time municipality in the event that the property has not been built on or put to use 5 years after the date of taking possession.
At the time of entering into the agreement, the property consisted of undeveloped land. In the memorandum for the municipal council which approved the agreement, the municipal administration states that the conclusion of a development agreement should be a condition for selling the land. However, for the time being, no such agreement has yet been entered into, since detailed zoning regulations for the area have not yet been adopted.
The municipality confirms that no public bidding round was organised prior to the sale, which came about following an initiative from the buyer. However, it claims that the availability of industrial land in the area in question was advertised on its web page in 2003-2004. A value assessment was not carried out prior to the sale. It follows from the administrative memorandum made in relation to the sale that the price charged was based on the price at which Time municipality bought the property in 1999, to which capital costs, regulatory work and administrative costs were added. The price was, thus, established in accordance with the municipality's general principle for the sale of industrial properties, i.e. selling at cost (13).
According to the complainant, the price per square metre for this type of property should be in the range of NOK 400. This is based on a claim that an independent asset valuer assessed the property in January 2007 (14). However, no documentation has been submitted to this effect. In contrast, the municipal authorities claim that other industrial properties were sold, in the same period, for prices ranging between NOK 80 and 115 per square metre in the area, and enclose contracts concerning such properties (15). It also claims that Bryne Industripark, by verbal agreement, sold a major part of the property (50 000 square metres) to Jæren Arena for the purpose of building a new football stadium in March 2007, at a price of NOK 100 per square metre (16). No documentation of the actual price has been provided. Moreover, according to the complainants, the same investors hold financial interests both in Bryne Industripark AS and Jæren Arena, and a possible transaction therefore cannot be assumed to have taken place on normal commercial terms.
2.3. The sale of title numbers 2/70 and 2/32 to Bryne fotballklubb and the subsequent transfer of the property to Forum Jæren AS
By agreement dated 8 August 2003, Time municipality transferred the title to Bryne stadium, title numbers 2/32 and 2/70, an area of approximately 53 000 square metres, to Bryne fotballklubb (Bryne FK) (17). From the background papers from the sale, it appears that the municipality had, in turn, bought the land from the football club for NOK 1 million in 1996. The Authority has no further information on this sale.
Bryne FK is a local football club, currently playing in the so-called ‘Adecco League’ (1st division). In addition to Bryne FK, which is registered in the company register as a non-profit organisation (18), the football club has also set up a limited company, Bryne Fotball AS. The information provided by the Norwegian authorities with respect to the organisational relationship between Bryne FK and Bryne Fotball AS is not very extensive; however, from the annual report of Bryne FK, it appears that the company was created to take care of the club's aim of promotion to the Norwegian Premier League. It also seems that Bryne FK is the main shareholder in the company and paid its debts in 2006. It appears that the sports activities, including those of the elite team aiming for promotion to the Premier League take place within Bryne FK (19).
Before the transfer of the title to the land, the football club had a ground lease agreements with the municipality for its buildings on title numbers 2/70 and 2/32, which included the stadium, a club house and a sports hall (20). Thus, the agreement of 8 August 2003 only concerns ownership of the land, not to the buildings. One building not belonging to Bryne fotballklubb appears to remain on the land, and it was foreseen that the club would take over the municipality's rights under the lease agreement with the owner of the building (21). Under Clause 2 of the agreement, title numbers 2/32 and 2/70 are transferred to Bryne FK without remuneration. It is also provided in the agreement that the municipality covers all costs connected to the transfer of the property, such as parcelling, measuring etc. The titles comprise approximately 53 000 square metres, and it is expressly provided that it shall, primarily, be used for sports purposes.
It follows from Clause 1 of the agreement that the background for the transfer of the titles was that the football club had asked for such transfer due to the fact that it needed to increase its assets in order to comply with requirements laid down by the Norwegian football association for football pitches to be used for matches in Tippeligaen (the Norwegian Premier League). From the background memos, it seems to have been essential that the property may be used as security for debts, and it is mentioned that the provision that it may only be used for sports purposes may somewhat reduce its accounting value.
The complainant claims that, in 2007, Bryne FK plans to sell the stadium to Forum Jæren for NOK 50 million. This appears to have taken place at the same time as the football club bought a property for the construction of a new stadium at Håland from Bryne Industripark AS (a sale referred to above). In reply to the Authority's request for information, the Norwegian authorities have confirmed that a letter of intent has been signed between Bryne FK and Forum Jæren concerning title No 2/70. However, the municipal authorities were unable to produce a copy thereof and the Authority therefore has had no confirmation of either the price mentioned or the possible existence of a binding agreement.
2.4. The purchase by Time municipality of title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284 for the purpose of building a new upper secondary school and the right to underground parking facilities granted to Forum Jæren
On 4 January 2007, Time Municipality and Forum Jæren entered into an agreement (22) whereby Time Municipality bought title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284 in Time, in total approximately 17 990 square metres, for NOK 59,5 million (i.e. NOK 3 307 per square metre). The municipality has confirmed that no value assessment was carried out of the property prior to the conclusion of the contract. It is claimed that the price had been based on Forum Jæren's purchasing costs (23). The contract also stipulates that it is Forum Jæren's responsibility to prepare the land for construction, i.e. to demolish existing buildings and foundations, etc.
In Norway, the county municipalities are responsible for running upper secondary schools (24); however, it is common practice that the land on which the buildings are to be constructed is offered by the municipalities free of charge. As stated in Clause 2 of the agreement, the property is to be used for the construction of a new upper secondary school. On 13 August 2007, the municipality effectively entered into an agreement with Rogaland County Municipality concerning the construction of the upper secondary school (25). Clause 3 of the agreement provides that, on the condition that the county municipality will not need more parking spaces than expected at the time of conclusion of the agreement, the county municipality accepts that Forum Jæren may cover its need for parking spaces in an underground car park comprising 200 spaces in total, to be constructed under the school buildings. The county municipality will be entitled to 10 per cent of the surface of the underground car park.
However, since Forum Jæren has been granted an extension of its deadline for compliance with the zoning requirements for parking spaces (1 parking space per 100 square metres) until 31 December 2008, no agreement has yet been entered into between Forum Jæren and Rogaland County municipality governing Forum Jæren's rights on the property. According to the Norwegian authorities, neither does the agreement between the municipality and the county municipality confer a legally enforceable right on Forum Jæren. The Norwegian authorities underline, in this context, that Forum Jæren did not take part in the negotiations prior to the conclusion of the agreement. Finally, Norway also takes the view that a separate agreement lying down, in detail, the conditions for Forum Jæren's right to use the property for parking purposes would be necessary at a later point (26).
3. COMMENTS BY NORWAY
Norway was invited to comment on the complaints in the Authority's requests for information, and did so in its replies. The replies were drafted by Time municipality and the Government did not provide additional comments.
Concerning the first of the transactions mentioned above, the Norwegian authorities claim, in essence, that the transfer of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 without remuneration does not amount to aid since it should be considered as an exchange of real property. In fact, the municipality's 44 parking spaces above ground will be exchanged for parking spaces in an underground car park. With respect to title No 1/301 and 1/630, it is claimed that, based on the value of these two properties in comparison with the cost estimates of parking spaces in underground car parks in similar projects, the value of the increase in the number of parking spaces (21) which the municipality will get as a result of the deal more than covers the value of the properties transferred. Against this background, the Norwegian authorities take the view that no aid is granted, irrespective of the fact that title No 1/152 was not valued. It is also claimed that, in the event that aid is present, it would be de minimis aid.
As for the sale of title No 4/165 to Bryne Industripark AS, Time municipality claims that, irrespective of the fact that no value assessment was made and that the property in question appears to have a very attractive location, the price per square metre corresponds to the market price. This is due to specific difficulties pertaining to the property: there were, inter alia, objections to the zoning plan, which, therefore, had not yet been adopted, and the property was difficult to exploit efficiently due to the construction prohibition in proximity to the railway. Furthermore, it is claimed that equivalent industrial properties in the municipality were recently sold at prices which, per square metre, roughly correspond to the price paid by Bryne Industripark.
With respect to the sale of Bryne stadium to Bryne FK, the Norwegian authorities argue that the buyer, Bryne FK, is not an undertaking within the meaning of the EEA Agreement, but a non-profit organisation and a sports club. Consequently, the Norwegian authorities take the view that Article 61 EEA does not apply to the transaction regardless of whether or not it confers an economic advantage on the buyer.
With respect to the titles which are to be used for the construction of an upper secondary school and Forum Jæren's right to build parking spaces under the school buildings, Time municipality claims that no legally binding agreement has yet been entered into with Forum Jæren. It was always the municipality's intention that such a right could only be granted on market conditions, but it would now be up to the County Municipality to negotiate an agreement with Forum Jæren governing the conditions for the construction of parking spaces.
II. ASSESSMENT
1. THE PRESENCE OF STATE AID
Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.
It follows from this provision that, for State aid within the meaning of the EEA to be present, the following conditions must be met:
— |
the aid must be granted through State resources, |
— |
the aid must favour certain undertakings or the production of certain goods, i.e. the measure must confer an economic advantage upon the recipient(s), which must be selective, |
— |
the beneficiary must be an undertaking within the meaning of the EEA Agreement, |
— |
the aid must be capable of distorting competition and affect trade between contracting parties. |
Whether these conditions are met must be assessed individually with respect to each of the transactions described above.
1.1. The sale of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 to Grunnsteinen AS
The term ‘State resources’ covers all aid granted from public sources, including municipalities. Aid granted by Time municipality would thus fall within the definition. If public land is sold below market value, State resources are present (27).
In the case at hand, the buyer did not pay any money for the properties. Thus, prima facie, the transaction would seem to involve aid, and it would be for the Norwegian authorities to rebut that presumption.
The Norwegian authorities argue that the buyer did pay a ‘price’ for the properties by taking on the obligation to build an underground car park in which the municipality would be entitled to 65 parking spaces. Thus, what remains to be considered is whether it can established, either in application of the procedures described in the State aid guidelines or by other methods, that the transaction therefore took place on market terms.
The Norwegian authorities have confirmed that the sale of the properties was not announced publicly, but came about following an initiative from Grunnsteinen. Thus, no unconditional bidding procedure (which could, theoretically, have led to a very low, or even no value being paid, given the obligation to provide parking spaces) within the meaning of the Guidelines took place.
Concerning sales without an unconditional bidding procedure, the Guidelines require, for the presence of State aid to be excluded on this basis, that ‘an independent evaluation should be carried out by one or more independent asset valuers prior to the sales negotiations in order to establish the market value on the basis of generally accepted market indicators and valuation standards. The market price thus established is the minimum purchase price that can be agreed without granting State aid’.
In the case at hand, since the payment consists of the construction of 65 underground parking spaces for public use, in order for State aid to be excluded on the basis of the guidelines, a value assessment of the properties would have to be undertaken, and the market price of the parking spaces would have to be established in a reliable manner.
As for the properties sold, it is clear that at least title number 1/152 was not assessed at all. The Norwegian authorities claim that both title numbers 1/301 and 1/630 were valued; however, only the assessment of title number 1/630 has been forwarded to the Authority on request. Thus, the procedure laid down for establishing the market price through independent value assessment cannot, under any circumstances, be considered to have been complied with. Moreover, since the properties were transferred en bloc, a value assessment should cover all three properties taken together. With respect to the title(s) which w(as)(ere) actually valued, the Authority has not been assured that it took place in accordance with the guidelines, which require that the market value should be established on the basis of generally accepted indicators and valuation standards. In the valuation by Eiendomsmegler 1, it is merely stated that the valuation is ‘carried out in accordance with our best judgement and conviction, on the basis of a visit of the property and information provided by the seller’. However, the valuation does neither set out the characteristics of the property which were decisive for the conclusion, nor the method applied, for example one of the methods recommended by the Norwegian Valuers And Surveyours Association (‘Norges Takseringsforbund (NTF)’) for commercial property (28). In the view of the Authority, the valuation carried out by Eiendomsmegler 1 does not give sufficient information for the Authority to ascertain that it was carried out in accordance with generally accepted indicators and valuation standards.
Concerning the value of the parking spaces which the municipality will receive in remuneration for the properties, the Norwegian authorities have enclosed estimates made by the construction firm Skanska Norge AS, arriving at NOK 150 000 per parking space. The Authority also notes that the estimates are subject to the reservation that building costs will vary, depending on a range of factors such as size, location, proximity to roads, lifts, fire security, etc., and also that ‘price will further depend on working methods, timing and market situation’. Although the guidelines on expert evaluation are not directly applicable to the valuation of the future car park, the Authority is not convinced that the evaluation by Skanska was carried out in a reliable manner. In particular, the calculations presented seem to have be carried out exclusively on the basis of experience from other projects and, thus, do not seem to take sufficient account of the characteristics of the specific property in question in order to be suitable for establishing the market price.
Against this background, the presence of aid cannot be excluded on the basis of, or by analogy to, the guidelines.
The Norwegian authorities also seem to argue that the presence of aid can be excluded on other grounds. In particular, they claim that the transaction is in fact an exchange of property, and that the fact that title No 1/152 was not valued is therefore irrelevant. The argument seems to be based on the idea that, since the 44 public parking spaces currently occupying title number 1/152 will be replaced by underground parking spaces, the municipality keeps what it had before entering into the contract. Concerning exploitation of title No 1/152 above ground, this area will now be regulated as a green area and thus will have no independent market value.
It must be assessed whether these arguments are capable of excluding the presence of State aid. In that regard, what remains to be considered is the market value of the property transferred at the time of the conclusion of the contract (29). Thus, the subjective value of the land for the municipality when used as a car park does not establish the market price as long as the land could also be exploited for different purposes. At the time of the contract, this seems to have been the case, and the possibility for alternative (and more profitable) uses must, therefore, be the basis for the calculation of the market price. The Authority takes the view that, even if parts of title number 1/152 might, more than two years later, be zoned as a green area, what must be assessed is what use of the properties (if sold together) potential buyers could expect at the time of the transaction.
Secondly, this argument seems to presuppose that the valuations of the two other titles and the parking spaces are acceptable, so that the value of the parking spaces equals or exceeds the value of the two additional titles. As shown above, the Authority has not found the calculations presented to it convincing.
Against this background, the Authority has serious doubts that the ‘price’ paid for the property reflected its market value.
Firstly, the measures must confer on Grunnsteinen AS advantages that relieve it of a financial burden that it would normally have to cover from its budget (in this case, any additional price payable for the land in question). Secondly, the measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
If, and to the extent that, the price paid for the properties does not reflect their market value, Grunnsteinen obtains an advantage in the form of a lower purchase price which it would normally have to pay out of its own budget. Equally, the measure would be selective since it only benefits the buyer.
Under settled case law, the mere fact that an aid strengthens a firm's position compared with that of other firms competing in intra-EEA trade, is enough to conclude that the measure is likely to affect trade between the contracting parties and distort competition between undertakings established in other EEA States (30). If, and to the extent that, the transaction confers an economic advantage on Grunnsteinen, its position is strengthened in comparison with that of its competitors. Since the property in question appears to be centrally located commercial land which is, consequently, attractive, it might be of interest not only to Norwegian firms, to the effect that firms established in other EEA States may have been affected by the transaction. Moreover, the Norwegian buyers might be professional property investors who are active in Norway and other EEA States alike. Thus, it appears that the transaction may threaten to distort competition and affect trade within the EEA.
The Authority considers it possible that the economic advantage conferred on Grunnsteinen through the transaction could be de minimis (i.e. EUR 100 000 over a three-year period at the material time (31)) and as such not distort competition and affect trade within the EEA. However, in the absence of reliable value assessments, the Authority cannot establish with certainty that such is the case.
1.2. The sale of title number 4/165 to Bryne Industripark AS
As described above, the land in question consists of more than 56 000 square metres of industrial land outside Bryne. No value assessment was carried out prior to the sale. The municipality states that the land was offered on its web page for some time, but it is unable to retrieve the announcement from its system, and the Authority therefore cannot verify its content. In any event, it is doubtful that a notice on a web page would qualify as a sufficiently well publicised offer within the meaning of the Guidelines. Against this background, the procedures described in the Authority's State aid Guidelines on the sale of land and buildings do not seem to have been followed and the presumption that aid is not present therefore does not apply.
The municipality has explained that property was sold at cost, i.e. at a price calculated by adding regulatory and administrative costs, capital costs and fees to the price for which the property was bought in 1999. As a preliminary point, the Authority notes that sales of public land at cost cannot exclude the presence of State aid, as this price calculation method does not take sufficient account of all the various factors which may influence a property's market value, in particular the supply and demand on the market at the time of the sale (32). Moreover, in this case, there seems to have been no adjustment for inflation.
In the case at hand, sales at cost was the general policy of the municipality at the time. However, by decision of 18 October 2006 (33), the municipality decided that land at Bryne, including Håland, should for the future be sold at market price. In the background memo for the decision, the municipality stated that industrial land at Bryne had become scarce and that land at Håland would be ‘cheap if we sell at cost’. The memo also states that one of the reasons for the transition to the market price principle was to ensure that ‘[i]ndustries which require large areas but are not labour intensive will find the land too expensive and establish themselves elsewhere’. Thus, it seems to have been expected that the market price would be higher than the cost price which was applied in the sale to Bryne Industripark.
The Norwegian authorities have argued that the price is comparable to the sales price of similar land sold in the area in the same period (34). The Authority accepts that such comparisons might give an indication of the appropriate price for the land (35). However, the Authority has doubts as to the relevance of the prices presented as it has not been presented with facts which demonstrate that the land plots in question are sufficiently comparable to the land sold to Bryne Industripark. All areas in question are, inter alia, considerably smaller than title No 4/165 and the Norwegian authorities have not provided details of their location showing that they are as attractive as title No 4/165. Moreover, all the properties referred to are stated to be unregulated in the sales contracts. By contrast, at the time of the sale, a zoning plan for the area sold to Bryne Industripark had been adopted on 5 June 2004. The Norwegian authorities state that objections from the Public Roads Administration seemed to make adjustments necessary. It is unclear to the Authority whether these objections were received before or after the sale to Bryne Industripark. In any event, the agreement refers to the detailed zoning plan adopted in 2004 and the property, therefore, does not seem to have been sold as unregulated. The relevance of comparing the land to areas which were unregulated can thus be questioned (36).
Against this background, the Authority has serious doubts that the cost price at which title No 4/165 in Time was sold corresponded to the property's market value at the time of the sale.
If, and to the extent that, the price paid for the title No 4/165 does not reflect its market value, Bryne Industripark obtains an advantage in the form of a lower purchase price, thus avoiding costs which it would normally have to pay out of its own budget. Equally, the measure would be selective since it only benefits the buyer.
As set out above, the mere fact that an aid strengthens a firm's position compared with that of other firms, which are competitors in EEA trade, is enough to conclude that competition is distorted and intra-EEA trade is affected. If, and to the extent that, Bryne Industripark bought the land below market price, its position is strengthened compared with that of its competitors. In the case at hand, the property in question appears to be industrial land of potential interest to a variety of activities. Accordingly, it may well be of interest not only to Norwegian firms. Moreover, the Norwegian buyers might be professional property investors who are active both in Norway and other EEA States.
Thus, the transaction may threaten to distort competition and affect trade within the EEA.
1.3. The sale of title numbers 2/70 and 2/32 to Bryne FK
As described above, the stadium was transferred to Bryne football club in 2003 for NOK 0. At the time, Bryne FK had two lease agreements with the municipality on title numbers 2/70 and 2/32, concerning, respectively, a grandstand for football and a clubhouse, and a sports hall (37). Furthermore, a company called Stadion Trim & Bowling AS had a lease contract for a sports building for 99 years from 1997. It also appears that Bryne Friidrettsklubb (Bryne Athletics) had certain rights of use to the stadium prior to the transfer of the ground to Bryne FK, and that these rights had to be waived before the transfer could be implemented.
The existence of long term lease agreements and special rights of use may lead to the value of the land being reduced if sold to a third party. However, it is implausible that the property would have no market value at all, inter alia because such special rights might be waived at a later stage. This would seem to be demonstrated by recent events: In fact, the sports club has now decided to move its stadium and, thus, to sell the property in question. Norwegian authorities have confirmed that no value assessment was carried out of the property prior to the sale.
Against this background, the Authority has strong doubts that the property was transferred at market price and, thus, that no State resources were involved.
If the presence of State resources were to be proven, the transaction must be held to confer an advantage on Bryne FK. The measure would, thus, be selective within the meaning of Article 61(1) EEA.
The Norwegian authorities have claimed that Bryne FK does not constitute an undertaking within the meaning of the EEA Agreement because it is a sports club and a private consumer-oriented organisation with no profit-making purposes. According to the Norwegian Government, the club is not active in commercial activities. To substantiate its position, the Norwegian authorities have enclosed the club's annual report, focussing on its activities for adolescents and children.
As a starting point, the Authority notes that the concept of an undertaking encompasses every entity engaged in an economic activity (38). Any activity consisting in offering goods and services on a given market is an economic activity (39). Therefore, it is not decisive that the football club is not organised as a limited company or that it is registered as a non-profit organisation in the company register. The Court of Justice of the European Communities has held that where a sporting activity takes the form of gainful employment or the provision of services for remuneration, which is true of the activities of semi-professional or professional sportsmen, it constitutes an economic activity for the purposes of Community law. Therefore, it is subject, inter alia, to the rules on competition (40).
Bryne FK currently plays in the so-called Adecco league, i.e. the 1st division in Norwegian football (i.e. the division below the Premier League). From Bryne FK's homepage, it appears that the club is, inter alia, active in selling and buying professional players (41), providing entertainment in the form of football matches and in offering advertising space in return for payment (42). In light of the practice of the European Commission, such activities would seem to qualify as the provision of services on a market and therefore to be economic in nature (43). The club's annual accounts, forwarded by the Norwegian authorities, show that it had an annual turnover in the range of NOK 28 million in 2006, of which approximately 11,6 million was generated through sponsorship. Other major sources of revenue include income from matches, non-sports activities, rent income/public contributions and miscellaneous revenues. In addition, about NOK 400 000 stemmed from membership fees. In the view of the Authority, all these items, with the possible exception of a part of the membership fees, seem to have been generated through economic activity.
In light of the above, the Authority takes the preliminary view that Bryne FK must be held to be an undertaking for the purposes of the State aid rules of the EEA Agreement.
Provided that it is established that Bryne FK got the property without paying the market price, it receives an advantage which strengthens its position compared with that of its competitors, thus threatening to distort competition. As demonstrated above, Bryne FK's commercial activities appear to include, inter alia, the selling and buying of players from clubs in other EEA States, the offering of advertising space and the provision of entertainment in the form of football matches. In doing so, the club competes with undertakings established in other EEA States. Insofar as the measure is deemed to distort competition, it will, therefore, also be capable of affecting trade between the Contracting Parties.
1.4. The purchase by Time municipality of title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284 for the purpose of building a new upper secondary school and the right to underground parking facilities granted to Forum Jæren
With respect to the right to build parking spaces under title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284, allegedly granted to Forum Jæren by Time Municipality, it appears to the Authority that Forum Jæren has not yet obtained a legally enforceable right of use of the property. As long as the contractual conditions governing Forum Jæren's future right of use, and thus the commercial balance of the contract, have not yet been determined, it is not possible to assess whether a potential future agreement would involve the granting of State aid. Thus, even if the possible future granting of such a right were to constitute State aid, the aid has not yet been put into effect. As the Authority only has the power to assess aid which has already been put into effect (44) or plans to grant aid notified to it by the national authorities (45), it cannot, at this stage, take a decision on the possible aid involved in granting Forum Jæren the right to construct parking spaces under the foreseen school buildings. Thus, the Authority finds that no State aid has been granted at this stage.
This finding does not preclude the Authority from adopting a decision if, at a later stage, a measure possibly involving aid should be put into effect or notified to the Authority pursuant to Article 1 of Section I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
2. PROCEDURAL REQUIREMENTS
Pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (…). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.
Title number 4/165 and title numbers 2/70 and 2/32 have been sold under legally binding sales contracts and the titles have been transferred in the land register. The measures must therefore be deemed to have been put into effect.
As for the sale of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 to Grunnsteinen, the titles have not yet been transferred in the land register. However, a legally binding contract has been entered into, from which the municipal authorities cannot withdraw without incurring financial consequences. Thus, no further formal measures are required for the buyer to receive the economic benefit of the transaction, and it must therefore be deemed to have been put into effect.
These transactions have not been notified to the Authority. To the extent that these transactions involve State aid, it can be concluded that the Norwegian Government has not respected its obligations pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
3. COMPATIBILITY OF THE AID
The Norwegian authorities have argued that the transactions do not contain aid, and have not put forward arguments concerning compatibility. However, after assessing the likelihood that State aid may be involved in the transactions described above, it has to be considered whether any aid involved in the transactions could be compatible with the EEA Agreement under Article 61(3)(a)-(c) EEA.
In the case of the sale of title numbers 1/152, 1/301 and 1/630 to Grunnsteinen, the information available to the Authority does not seem to indicate that any aid was granted to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, to promote a project of common European interest or to facilitate the development of certain economic activities. Moreover, any aid granted to the sports club would not seem to promote cultural development. Against that background, Article 61(3)(a)-(c) appears to be inapplicable.
For the same reasons, any possible aid involved in the sale of title number 4/165 to Bryne Industripark and the sale of title numbers 2/70 and 2/32 to Bryne FK does not seem to be compatible with the functioning of the EEA Agreement by virtue of Article 61(3)(a)-(c).
4. CONCLUSION
Based on the information available to the Authority, including the information submitted by the Norwegian Government, the Authority cannot exclude that the sales of title numbers 1/152, 1/301, 1/630 (to Grunnsteinen AS), 4/165 (to Bryne Industripark AS), 2/70, 2/32 (to Bryne FK) constitute aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts, to the extent that State aid is involved, that they can be regarded as complying with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. Consequently, the Authority has doubts that the transactions referred to above do not constitute State aid or are compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Consequently, and in accordance with Article 4(4) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question do not constitute State aid or are compatible with the functioning of the EEA Agreement.
The Authority also draws the attention of the Norwegian authorities to the fact that Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement constitutes a standstill obligation and that Article 14 in Part III of that Protocol provides that, in the event of a negative decision, all unlawful aid may be recovered from the beneficiary, save in exceptional circumstances. At this stage, the Authority has not been presented with any facts indicating the existence of exceptional circumstances on the basis of which the beneficiary may legitimately have assumed the aid to be lawful.
In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests Norway to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the transactions described above, within one month of the date of receipt of this decision. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential aid recipient of the aid immediately.
In the light of the foregoing consideration, the Authority requires, within one month of receipt of this decision, to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the property transactions engaged in by the Municipality of Time and, in particular, value assessments stating the value of title numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 and 2/32 at the time of the sale, carried out by an independent asset valuer in accordance with the procedure described in the Authority's Guidelines relating to Sales of Land and Buildings by Public Authorities,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
1. |
The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Norway in relation to the sale by the Municipality of Time of the properties registered under title numbers 1/152, 1/301, 1/630 (to Grunnsteinen AS); title number 4/165 (to Bryne Industripark AS) and title numbers 2/70 and 2/32 (to Bryne FK) in Time. |
2. |
At present, the transactions relating to title numbers 1/125, 2/277, 2/278, 2/284 in Time do not involve the granting of State aid, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, to Forum Jæren AS. |
3. |
The Norwegian Government is requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this decision. |
4. |
The Norwegian Government is required to provide within one month from notification of this decision all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid measure, in particular value assessments stating the value of title numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 and 2/32 at the time of the sale, carried out by an independent asset valuer in accordance with the procedure described in the Authority's Guidelines relating to Sales of Land and Buildings by Public Authorities. |
5. |
The Norwegian Government is requested to forward a copy of this Decision to the potential recipients of aid immediately. |
6. |
This Decision is addressed to the Kingdom of Norway. |
Done at Brussels, 19 December 2007.
For the EFTA Surveillance Authority
Per SANDERUD
President
Kristján Andri STEFÁNSSON
College Member
(1) Hereinafter referred to as the EEA Agreement.
(2) Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.
(3) Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid — Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994, published in OJ L 231, 3.9.1994, EEA Supplement No 32, 3 September 1994, last amended by the Authority's Decision No 154/07/COL, hereinafter referred to as the State Aid Guidelines.
(4) The property numbers referred to in the complaint are 1/125, 2/25, 2/274, 2/277, 2/278 and 2/288. Attempts have been made to check this with the complainant, but a clear answer could not be obtained (e-mails from the case handler of 19 October 2007 and Reply from Time Pensjonistparti of 22 October 2007, Event Nos 447785, 447999 and 448000). Based on the description of the properties in the complaint, the Authority, nevertheless, takes the view that the property referred to must be the property on which a new upper secondary school is to be constructed, i.e. title numbers 1/125, 2/277, 2/278 and 2/284.
(5) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 1).
(6) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879), Question 1(e).
(7) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879), reply to question 1(e).
(8) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 2). In Norway's reply, it is claimed that the value assessment concerned title numbers 1/301 and 1/630. However, this is not reflected in the actual assessment, neither does the number of square metres stated therein indicate that both properties have been taken into account.
(9) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 5).
(10) This appears to be based on a value of NOK 600 per square metre plus the value of a building on title No 1/301. The Authority has not been presented with a valuation of the building.
(11) This is based on the Municipality's original cost estimate of NOK 125 000, set out in the background papers for the deliberations in the municipal council (Event No 413558, pp. 16-17). The estimate by Skanska appears to have been obtained at a later stage.
(12) Event No 413558, p. 19 et seq.
(13) Event No 413558, pp. 16-17.
(14) See Event No 413558 (original complaint), repeated in Aksjonsgruppa's comments to Norway's reply, Event No 477440.
(15) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annexes 13-17).
(16) See Article from the local newspaper Jærbladet of 28 March 2007, referring to this price.
(17) Event No 413558, p. 29 and Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 29).
(18) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 21).
(19) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 22).
(20) The ground lease agreements provided by Norway, Annexes 18 and 19 to Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879).
(21) See Annex 24 to Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879).
(22) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 26).
(23) Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879).
(24) See the Act relating to Education of 17 July 1998, No 61, Section 13-3.
(25) Agreement between Time Municipality and Rogaland County Municipality relating to the construction of a new upper secondary school, Event No 439974.
(26) Norway's reply to the Authority's second request for information (Event Nos 453220 and 453452).
(27) Case T-274/01, Valmont Nederland BV v Commission, [2004] ECR II-3145, paragraphs 44-45.
(28) The Authority has previously held that these standards fulfil the requirements of the Guidelines, ref. Decision No 170/05/COL on the sale of the University Library Building and Part of Adjacent Property in Oslo.
(29) See Case T-366/00, Scott SA v Commission, judgment of 29 March 2007 (not yet reported), paragraph 106.
(30) See Case 730/79, Philip Morris Holland BV v Commission, [1980] ECR p. 2671, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04, FESIL, Finnfjord, PIL and Others, and the Kingdom of Norway v the Authority, paragraph 94.
(31) See Article 2(2) of Commission Regulation (EC) No 69/2001, incorporated into the EEA Agreement by Joint Committee Decision No 88/2002 (OJ L 266, 3.10.2002, p. 56 and EEA Supplement No 49, 3 October 2002, p. 42), e.i.f. 1 February 2003.
(32) Case T-366/00, Scott (cited above), paragraph 106.
(33) Decision No KS-075/06, forwarded by the complainant (Annex 3 to Event No 437440).
(34) Land sale agreements attached as Annexes 13-17 to Norway's reply to the Authority's first request for information, (Event No 427879).
(35) Case T-366/00, Scott (cited above), paragraph 116.
(36) It may also be noted that it follows from the sales agreements that it was considered to be highly likely that the areas were of archaeological interest and that the ground would, therefore, have to be explored before any development could take place, see Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annexes 13, 14 and 15. This does not seem to be the case with respect to the title No 4/165, see Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annex 8).
(37) See Norway's reply to the Authority's first request for information (Event No 427879, Annexes 18 and 19).
(38) Case C-41/90, Höfner and Elser [1991] ECR I-1979, paragraph 21.
(39) Case 218/00, Cisal [2002] ECR I-691, paragraph 23.
(40) Case Case C-519/04 P, Meca-Medina and Majcen vs Commission, [2006] ECR I-6991, paragraphs 22, 23 and 30.
(41) For example, the news archive of the club features headlines like ‘Striker on trial’ (18 March 2004), ‘Frenchman for trial’ (30 March 2004), ‘Serbian trial player at Bryne’ (2 August 2007) and ‘Icelandic U21 player ready for Bryne’ (31 August 2007):
http://www.brynefk.no/Brynefk/index.nsf/DESIGNARKIV?openform
(42) For example, in a news item of 13 April 2007, the club states that ‘For the first time Bryne FK has received more than 12 million in mere sponsorship money. The capacity [for advertisements] at Bryne stadium is exhausted and in order to exceed the 12 million threshold the club has invested in advertising rolls. The VIP stand has also been nearly sold out’.
See: http://www.brynefk.no/brynefk/index.nsf/DESIGNUNIK/SFUS-76RJ37?OpenDocument
(43) See paragraph 17 of the Commission's opening Decision in Case C-49/03 (NN 51/03), Sale of land to AZ and AZ Vastgoed BV (OJ C 266, 5.11.2003, p. 8).
(44) Unlawful aid or existing aid, under, respectively, Section III and V of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
(45) Section II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
V Objave
POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE
Komisija
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/42 |
Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, in delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in tistih, poslanih s Tajvana, ki je prijavljen kot izdelek s poreklom iz Tajvana ali ne
(2008/C 138/12)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti protidampinških ukrepov (1), ki se uporabljajo za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske („zadevni državi“), je Komisija v skladu s členom 11(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2) („osnovna uredba“), prejela zahtevek za pregled.
1. Zahtevek za pregled
Zahtevek je 5. marca 2008 vložil Obrambni odbor industrije fitingov iz jekla za soležno varjenje Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi v Skupnosti.
2. Izdelek
Izdelek, ki se pregleduje, je železni ali jekleni pribor (fitingi) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), katerega največji zunanji premer ne presega 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za soležno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 in ex 7307 99 90. Te oznake KN so zgolj informativne.
3. Obstoječi ukrepi
Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 964/2003 (3) o uvozu nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske ter pribora, poslanega s Tajvana, ki je prijavljen kot izdelek s poreklom iz Tajvana ali ne, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1496/2004 (4).
4. Razlogi za pregled
4.1 Razlogi za pregled zaradi izteka ukrepov
Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti.
Glede na določbe člena 2(7) osnovne uredbe je bila določena normalna vrednost za Ljudsko republiko Kitajsko na podlagi cene v ustrezni državi s tržnim gospodarstvom iz točke 5.1(d). Verjetnost nadaljevanja dampinga temelji na primerjavi normalne vrednosti, kakor je določena v prejšnjem stavku, z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko je prodan za izvoz v Skupnost.
Na podlagi tega je izračunana stopnja dampinga znatna.
Poleg tega vložnik izpostavlja, da so se v času uvedbe ukrepov proizvajalci/izvozniki zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske skušali izogniti obstoječim ukrepom, proti čemur so bile sprejete Uredbe Sveta (ES) št. 763/2000 (5), (ES) št. 2052/2004 (6), (ES) št. 2053/2004 (6) in (ES) št. 655/2006 (7).
Trditev o verjetnosti nadaljevanja dampinga v zvezi s Tajsko temelji na primerjavi konstruirane normalne vrednosti, določene na podlagi stroškov proizvodnje, z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko je prodan za izvoz v Skupnost.
Vložnik je predložil dokaze, da se je količina uvoza zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske in Tajske še naprej znatno povečevala in da bo ta količina verjetno ostala na trenutnih ravneh ali se celo povečala, med drugim zaradi veljavnih ukrepov za uvoz izdelka s poreklom iz zadevnih držav na tradicionalnih trgih, razen v EU (npr. v ZDA), in zaradi neizrabljenih zmogljivosti v zadevnih državah.
Vložnik trdi, da so razlog za zmanjšanje škode predvsem ukrepi in da bi v primeru njihove odprave nadaljevanje ali ponoven pojav znatnega uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav verjetno ponovno povzročila škodo industriji Skupnosti.
4.2 Razlogi za vmesni pregled
Vložnik je predložil informacije, da v zvezi z uvozom zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske ukrep ni več zadostno sredstvo za preprečevanje škodljivega dampinga, zlasti glede razširitve ukrepa na uvoz zadevnega izdelka s Tajvana. Vložnik je predložil prima facie dokaze, da izvzetje uvoza družb Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) in Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) iz razširjenega ukrepa ni več upravičeno, saj se zdi, da ti družbi izvajata pretovarjanje nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske prek Tajvana, da bi se izognili obstoječim ukrepom.
5. Postopek
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek pregleda zaradi izteka ukrepov in delnega vmesnega pregleda glede izvzetja nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, ki ga proizvajata družbi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) in Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan), iz razširitve protidampinških ukrepov za uvoz iz Ljudske republike Kitajske na uvožene izdelke, poslane s Tajvana. Zato začenja preglede v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe.
5.1 Postopek za pregled zaradi izteka ukrepov in vmesni pregled
S preiskavo bo ugotovljeno, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode ali ne. Z vmesnim pregledom bo v zvezi z uvozom zadevnega izdelka, poslanega s Tajvana, ugotovljeno, ali je izvzetje nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, ki ga proizvajata družbi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) in Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan), iz razširitve protidampinških ukrepov za uvoz iz Ljudske republike Kitajske na uvožene izdelke, poslane s Tajvana, še zmeraj upravičeno sredstvo za preprečevanje škodljivega dampinga.
(a) Vzorčenje
Glede na pričakovano število strank, vključenih v ta postopek, se lahko Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje.
(i) Vzorčenje za izvoznike/proizvajalce v Ljudski republiki Kitajski
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi izvozniki/proizvajalci ali njihovi predstavniki javijo Komisiji in predložijo naslednje informacije o svoji družbi oziroma družbah v roku iz točke 6(b)(i) in obliki iz točke 7:
— |
ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
— |
prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
prihodki od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah zadevnega izdelka na notranjem trgu v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
prihodki od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah zadevnega izdelka drugim tretjim državam v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnega izdelka v tonah, proizvodna zmogljivost in vlaganja v proizvodno zmogljivost v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (8), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali notranji trg) zadevnega izdelka, |
— |
kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca. |
S predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo ali vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala pri preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.
Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca izvoznikov/proizvajalcev, bo vzpostavila stik tudi z organi države izvoznice in vsemi znanimi združenji izvoznikov/proizvajalcev.
(ii) Vzorčenje za uvoznike
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi uvozniki ali njihovi predstavniki javijo Komisiji in predložijo naslednje informacije o svoji družbi oziroma družbah v roku iz točke 6(b)(i) in obliki iz točke 7:
— |
ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
— |
skupni prihodki od prodaje družbe v EUR v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
skupno število zaposlenih, |
— |
natančen opis dejavnosti družbe v zvezi z zadevnim izdelkom, |
— |
količina v tonah in vrednost v EUR uvoza v Skupnost in nadaljnje prodaje na trgu Skupnosti uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske ali poslanega s Tajvana, Šrilanke, Indonezije, Filipinov, prijavljenega kot izdelka s poreklom iz Tajvana, Šrilanke, Indonezije, Filipinov ali ne, v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka (9), |
— |
kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca. |
S predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo ali vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala pri preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.
Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca uvoznikov, bo vzpostavila stik tudi z vsemi znanimi združenji uvoznikov.
(iii) Vzorčenje za proizvajalce Skupnosti
Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo zahtevo, namerava Komisija raziskati povzročeno škodo industriji Skupnosti z vzorčenjem. Da bi Komisiji omogočili izbrati vzorec, so vsi proizvajalci Skupnosti pozvani, da v roku iz točke 6(b)(i) in obliki iz točke 7 sporočijo naslednje informacije o svoji družbi ali družbah:
— |
ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in faksa ter ime kontaktne osebe, |
— |
skupni prihodki od prodaje družbe v EUR v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
natančen opis dejavnosti družbe v zvezi z zadevnim izdelkom, |
— |
vrednost prodaje zadevnega izdelka na trgu Skupnosti v EUR v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
količina prodaje zadevnega izdelka v tonah na trgu Skupnosti v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
količina proizvodnje zadevnega izdelka v tonah v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008, |
— |
imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (9), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
— |
kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca. |
S predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo ali vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala pri preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.
(iv) Končna izbira vzorcev
Vse zainteresirane stranke, ki želijo predložiti kakršne koli pomembne informacije glede izbire vzorca, morajo to storiti v roku iz točke 6(b)(ii).
Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorcev po posvetovanju z zadevnimi strankami, ki bodo izrazile pripravljenost za vključitev v vzorce.
Družbe, vključene v vzorce, morajo izpolniti vprašalnik v roku iz točke 6(b)(iii) in sodelovati v preiskavi.
Če sodelovanje ni zadostno, lahko ugotovitve Komisije v skladu s členoma 17(4) in 18 osnovne uredbe temeljijo na razpoložljivih dejstvih. Ugotovitev, ki temelji na razpoložljivih dejstvih, je lahko za zadevno stranko manj ugodna, kakor je pojasnjeno v točki 8.
(b) Vprašalniki
Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo, bo poslala vprašalnike vzorčeni industriji Skupnosti, vsem združenjem proizvajalcev Skupnosti, vzorčenim izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, izvoznikom/proizvajalcem na Tajskem, družbama Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) in Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan), vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, vzorčenim uvoznikom, vsem združenjem uvoznikov, navedenim v zahtevku ali sodelujočim v preiskavi, ki je pripeljala do ukrepov, ki so predmet tega pregleda, vsem znanim uporabnikom ali združenjem uporabnikov ter organom zadevnih držav izvoznic.
(c) Zbiranje informacij in zaslišanja
Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a)(ii).
Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku iz točke 6(a)(iii).
(d) Izbor države s tržnim gospodarstvom
Komisija namerava uporabiti Združene države Amerike kot ustrezno državo s tržnim gospodarstvom za izračun normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Zainteresirane stranke so vabljene, da v roku iz točke 6(c) predložijo pripombe o ustreznosti te države.
5.2 Postopek za presojo interesa Skupnosti
V skladu s členom 21 osnovne uredbe in v primeru potrditve verjetnosti nadaljnjega ali ponovnega pojava dampinga in škode se določi, ali bi bila ohranitev protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen se lahko industrija Skupnosti, uvozniki, njihova predstavniška združenja, predstavniške organizacije uporabnikov in potrošnikov, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, javijo Komisiji in ji predložijo informacije v splošnih rokih iz točke 6(a)(ii). Stranke, ki so delovale v skladu s prejšnjim stavkom, lahko zaprosijo za zaslišanje, pri čemer razloge, zakaj naj bi bile zaslišane, navedejo v roku iz točke 6(a)(iii). Opozoriti je treba, da se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21 osnovne uredbe, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.
6. Roki
(a) Splošni roki
(i) Rok, v katerem lahko stranke zahtevajo vprašalnik
Vse zainteresirane stranke, ki niso sodelovale v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, ki so predmet tega pregleda, morajo zahtevati vprašalnik ali druge obrazce zahtevkov čim prej, vsekakor pa najpozneje v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.
(ii) Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije
Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.
Družbe, izbrane za vzorec, morajo izpolnjene vprašalnike predložiti v rokih iz točke 6(b)(iii).
(iii) Zaslišanja
Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.
(b) Posebni rok v zvezi z vzorčenjem
(i) |
Informacije iz točk 5.1(a)(i), 5.1(a)(ii) in 5.1(a)(iii) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec, v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
(ii) |
Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca, morajo v skladu s točko 5.1(a)(iv) prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
(iii) |
Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec. |
(c) Posebni rok za izbor države s tržnim gospodarstvom
Stranke v preiskavi lahko izrazijo svoje pripombe glede primernosti Združenih držav Amerike, ki so, kot je navedeno v točki 5.1(d), predvidene kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Te pripombe morajo prispeti na naslov Komisije v 10 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.
7. Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca
Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni določeno drugače) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (10) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.
Naslov Komisije za korespondenco:
European Commission |
Directorate General for Trade |
Directorate H |
Office: J-79, 4/23 |
B-1049 Bruselj |
Telefaks: (32-2) 295 65 05 |
8. Nesodelovanje
V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.
Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in se zato uporabijo razpoložljiva dejstva, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.
9. Časovni okvir preiskave
Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.
10. MoŽnost zahteve pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe
Ker se je ta pregled zaradi izteka ukrepa začel v skladu z določbami člena 11(2) osnovne uredbe, njegove ugotovitve ne bodo povzročile spremembe ravni obstoječih ukrepov, ampak njihovo ukinitev ali ohranitev v skladu s členom 11(6) osnovne uredbe. Vendar pa lahko vmesni pregled, ki se prav tako začenja s tem obvestilom, privede do preklica oprostitve od dajatev za obe družbi iz točke 4.2.
Če katera koli stranka v postopku meni, da je potreben pregled ravni ukrepov, da se omogoči sprememba (znižanje ali zvišanje) ravni ukrepov, lahko zahteva pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.
Stranke, ki želijo zahtevati takšen pregled, ki bi se izvedel neodvisno od pregleda zaradi izteka ukrepa iz tega obvestila, lahko kontaktirajo Komisijo na zgoraj navedenem naslovu.
11. Obdelava osebnih podatkov
Treba je opozoriti, da bodo vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11).
12. Pooblaščenec za zaslišanje
Opozoriti je treba tudi, da lahko v primeru, ko zainteresirane stranke menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca GD Trade za zaslišanje. Pooblaščenec deluje kot posrednik med zainteresiranimi strankami in službami Komisije, tako da po potrebi posreduje pri proceduralnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v določenem postopku, zlasti glede zadev v zvezi z dostopom do dokumentacije, zaupnostjo podatkov, podaljšanjem rokov in predložitvijo pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD Trade (http://ec.europa.eu/trade).
(1) UL C 238, 10.10.2007, str. 20.
(2) UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).
(3) UL L 139, 6.6.2003, str. 1.
(4) UL L 275, 25.8.2004, str. 1.
(5) UL L 94, 14.4.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2314/2000 (UL L 267, 20.10.2000, str. 15).
(6) UL L 355, 1.12.2004, str. 4.
(7) UL L 116, 29.4.2006, str. 1.
(8) Za navodila o opredelitvi pojma „povezane družbe“ glej člen 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).
(9) Za navodila o opredelitvi pojma „povezane družbe“ glej člen 143 Uredbe (EGS) št. 2454/93.
(10) To pomeni, da je dokument samo za notranjo rabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).
(11) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.
POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE
Komisija
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/48 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S)
(Besedilo velja za EGP)
(2008/C 138/13)
1. |
Komisija je 29. maja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Pernod Ricard S.A. („Pernod Ricard“, Francija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem V&S Vin & Spirit AB („V&S“, Švedska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/49 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.5179 – Eramet/Tinfos)
(Besedilo velja za EGP)
(2008/C 138/14)
1. |
Komisija je 29. maja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Eramet SA („Eramet“, Francija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad delom podjetja Tinfos A/S (nad vsemi sredstvi podjetja Tinfos, razen 60-odstotnega deleža v proizvodnji hidroelektrične energije podjetja) („Tinfos“, Norveška) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5179 – Eramet/Tinfos na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/50 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.5163 – DPWL/ZIM/CONTARSA)
Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku
(Besedilo velja za EGP)
(2008/C 138/15)
1. |
Komisija je 26. maja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji DP World Ltd („DPWL“, Združeni arabski emirati) in ZIM Integrated Shipping Services („ZIM“, Izrael) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Contarsa Sociedad de Estiba, S.A. („CONTARSA“, Španija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5163 – DPWL/ZIM/CONTARSA na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
(2) UL C 56, 5.3.2005, str. 32.
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/51 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.5020 – Lesaffre/GBI UK)
(Besedilo velja za EGP)
(2008/C 138/16)
1. |
Komisija je 23. maja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 22 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero je podjetje Compagnie des Levures Lesaffre SA („Lesaffre“, Francija) z nakupom delnic pridobilo izključni nadzor nad podjetjema GB Ingredients Ltd („GBI“, Združeno kraljestvo) in BFP Wholesale Ltd („BFP“, Združeno kraljestvo), skupaj GBI UK, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5020 – Lesaffre/GBI UK na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
5.6.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 138/52 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.4985 – BHP Billiton/Rio Tinto)
(Besedilo velja za EGP)
(2008/C 138/17)
1. |
Komisija je 30. maja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji BHP Billiton Plc (Združeno kraljestvo) in BHP Billiton Limited (Avstralija) (skupaj „BHP Billiton“) z odkupom s pridržkom lastninske pravice pridobita nadzor nad celotnima podjetjema Tinto Plc (Združeno kraljestvo) in Rio Tinto Limited (Avstralija) (skupaj „Rio Tinto“) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4985 – BHP Billiton/Rio Tinto na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.