EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 22.4.2024
COM(2024) 185 final
PRILOGA
k
Predlogu IZVEDBENEGA SKLEPA SVETA
o spremembi Izvedbenega sklepa Sveta (EU) (ST 10150/21; ST 10150/21 ADD 1 REV 1) z dne 13. julija 2021 o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Španijo
PRILOGA
PODROČJE 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST
1.Opis reform in naložb
A. KOMPONENTA 01: NAČRT ZA PRETRESE NA PODROČJU TRAJNOSTNE, VARNE IN POVEZANE MOBILNOSTI V MESTNIH IN METROPOLITANSKIH OKOLJIH
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava izzive v zvezi s kakovostjo zraka, ki vplivajo predvsem na večja metropolitanska območja in so leta 2018 v Španiji povzročili več kot 20000 prezgodnjih smrti. Glavni cilj reform in naložb v tej komponenti je prehod na čisto, varno in pametno mobilnost v mestih. Posebni cilji te komponente so naslednji:
• pospešiti uvajanje območij z nizkimi emisijami v vseh občinah z več kot 50000 prebivalci in prestolnicami pokrajin ter prodor električne mobilnosti;
• spodbujanje aktivne mobilnosti in drugih ukrepov za zmanjšanje uporabe osebnih avtomobilov;
• digitalna in trajnostna preobrazba sektorja javnega prevoza kot resnične alternative uporabi osebnih vozil;
• izboljšanje kakovosti in zanesljivosti železniških storitev na kratkih razdaljah, da se poveča njihova učinkovita uporaba v metropolitanskih okoljih v škodo zasebnega vozila;
• optimizacija upravljanja prometa in olajšanje odločanja za spodbujanje čistejše mobilnosti.
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju javnih in zasebnih naložb, ki spodbujajo zeleni in digitalni prehod ter trajnostni promet (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020), spodbujanju naložb v inovacije ter energijsko učinkovitost in železniško infrastrukturo za tovorni promet (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019) ter o krepitvi sodelovanja na vseh ravneh upravljanja (priporočilo za posamezno državo št. 4 iz leta 2019).
Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in blažilnih korakov iz načrta za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01).
A.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C1.R1) – Načrt uvedbe za polnjenje in spodbujanje infrastrukture za električna vozila
Cilj tega ukrepa je okrepiti operativni in regulativni okvir za lažjo vzpostavitev polnilne infrastrukture za spodbujanje uporabe električnih vozil.
Reforma vključuje sprejetje naslednjega regulativnega okvira, katerega cilj je odpraviti ovire, ki trenutno ovirajo širjenje polnilnih mest:
·Kraljevi odlok, ki ureja javno dostopne storitve polnjenja in zagotavlja pravilno in zanesljivo delovanje nameščenih mest;
·Kraljevi zakonski odlok št. 23/2020 z dne 23. junija 2020, ki prispeva k pospešitvi obdelave polnilne infrastrukture z razglasitvijo naprav za polnjenje z močjo nad 250 kW kot javno korist;
·Odlok TMA/178/2020 o zmanjšanju upravnega bremena za odobritev in postavitev naprav za polnjenje električne energije na bencinskih črpalkah;
·Spremenjeni tehnični zakonik o stavbah, s katerim se povečujejo minimalne količine infrastrukture za polnjenje električnih vozil na stanovanjskih in terciarnih parkiriščih, kar presega minimalne zahteve iz direktive o energetski učinkovitosti stavb; in
·Spremenjena nizkonapetostna elektrotehnična uredba, ki vključuje obveznosti za polnilno infrastrukturo na parkiriščih, ki niso povezana s stavbo.
Reforma se izvede do 30. junija 2022.
Reforma 2 (C1.R2) – Zakon o mobilnosti
Cilj tega ukrepa, ki se izvaja z zakonom, je zagotoviti regulativni okvir, na katerem temelji prenovljena politika mobilnosti v Španiji, ki temelji na izboljšani trajnosti in digitalni razsežnosti.
Zakon predvideva vsaj:
·Posebni ukrepi za spodbujanje železniškega tovornega prometa, ki prispevajo k zmanjšanju svetovnih emisij iz kopenskega tovornega prometa, vključno z:
oobveznost razvoja programa za uvedbo železniških avtocest na tistih koridorjih, kjer je izvedljiv in kjer obstaja poslovni interes za njegov razvoj;
obonusi za uporabnine v železniškem prometu za tovorni promet v obdobju najmanj petih let;
opodporni program za železniški tovorni promet, vključno s spodbudami za prehod s cestnega na železniški prevoz ter posodobitev in inovacije v sektorju železniškega prometa;
·več obveznosti in metodoloških smernic, ki se uporabljajo za občine in podjetja določene velikosti za spodbujanje izvajanja načrta za trajnostno mobilnost v mestih oziroma programov trajnostne mobilnosti, povezane z delom;
·vzpostavitev mehanizma za povečanje strogosti pri načrtovanju infrastrukture v skladu s priporočili, ki jih je izdal neodvisni fiskalni organ (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF), ki vključuje premisleke o trajnosti ter analizi socialnih stroškov in koristi;
·vzpostavitev predvidljivega sistema financiranja mestnega prometa v občinah države na podlagi enotnih meril za razdelitev državnih sredstev;
·uvedba regulativnega peskovnika, ki bo olajšal inovacije v sektorju mobilnosti in prometa ter njihov vstop na trg;
·izboljšanje upravljanja v skladu s priporočili AIReF z vzpostavitvijo: (I) nacionalni sistem mobilnosti za spodbujanje usklajevanja in sodelovanja med tremi teritorialnimi upravami, pristojnimi za promet in mobilnost; (II) višji svet za promet in mobilnost kot organ za svetovanje, razpravo in vključevanje proizvodnih sektorjev, akademskih krogov in civilne družbe v opredelitev politik na področju prometa in mobilnosti; ter (iii) integrirano informacijsko platformo za promet in mobilnost, ki bo združevala informacije različnih uprav in zunanjih virov o prometu in mobilnosti. To upravam omogoča, da optimizirajo oblikovanje javnih politik in izboljšajo svoje zmogljivosti za odzivanje na krize in izredne razmere.
Poleg zgoraj opisanega novega zakona ukrep vključuje (a) razvoj programske aplikacije za izvajanje analiz stroškov in koristi naložb v infrastrukturo za različne načine prevoza v skladu s trajnostnimi, socialnimi in okoljskimi vidiki, določenimi v uradni metodologiji, predvideni v zakonu o trajnostni mobilnosti; ter (b) začetek veljavnosti in objava kraljevega odloka o razvoju organizacijske strukture ministrstva s pristojnostmi na področju prometa, v katerem so opredeljene posebne pristojnosti urada Sandbox.
Reforma se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 1 (C1.I1) – Območja z nizkimi emisijami ter preoblikovanje mestnega in metropolitanskega prometa
Cilj tega ukrepa je spodbujati trajnostno in digitalno preobrazbo prevoznih storitev, da bi do leta 2030 prispevali k zmanjšanju uporabe osebnih vozil v mestnih okoljih za 35 %. Ukrep zajema tudi spodbude za prehod na čistejše potniške in tovorne vozne parke podjetij, ki opravljajo prevozne storitve. To naložbo izvajajo lokalni organi, avtonomne skupnosti in ministrstvo za promet, mobilnost in mestno agendo (MITMA).
Naložbeni projekti, ki jih morajo izvesti avtonomne skupnosti, se lahko nanašajo na: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza za doseganje ciljev direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (C) digitalizacijo javnega prevoza, njegovo upravno poslovodenje in izboljšanje njegove dostopnosti; (d) ukrepe za dajanje prednosti skupinskemu prevozu in aktivni mobilnosti, vključno s kolesarsko infrastrukturo in voznimi pasovi za pešce; (e) spodbujanje prodora novih brezemisijskih tehnologij v prometu v Španiji; (F) parkirišča za odvračanje zunaj teh občin in glavnih mest province za zmanjšanje prometa, ki vstopa v mestno središče, in; (g) razširitev ali nadgradnjo železniškega prometnega sistema (npr. podzemne železnice ali železnice); (h) projekte digitalizacije, ki dopolnjujejo ukrepe za podporo trajnostni mobilnosti, vključno z informacijskimi sistemi v realnem času o storitvah javnega prevoza, mobilnostjo kot storitvijo, projekti za izboljšanje intermodalnega ali medstoritvenega izdajanja vozovnic, projekti za podporo upravljanju prometa in mobilnosti ter analizo informacij, da se poveča učinkovitost prometnega sistema, in (I) kateri koli drug projekt, ki: i. prispevati k izboljšanju kakovosti zraka, zlasti na mestnih območjih, ii) spodbujati zmanjšanje uporabe zasebnega prevoza na mestnih in velemestnih območjih iii. spodbujati uporabo javnega prevoza ali iv. spodbude za aktivno in zdravo mobilnost.
Projekti lokalnih organov na primer vključujejo: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza za doseganje ciljev direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (C) digitalizacijo javnega prevoza, njegovo upravljanje in izboljšanje njegove dostopnosti; ter (d) ukrepi za spodbujanje in prednostno obravnavo kolektivnega prevoza in aktivne mobilnosti
Ta pomoč se dodeli občinam z več kot 50000 prebivalci in glavnim mestom pokrajin, pod določenimi pogoji pa se lahko dodeli tudi občinam z 20000 do 50000 prebivalci.
Naložbeni projekti MITMA se bodo izvajali v zvezi s humanizacijo in organizacijo prometa na mestnih cestah, za katere je odgovoren. Naložbe prispevajo k spodbujanju mobilnosti pešcev in kolesarjev ter drugih novih oblik mobilnosti (skuterji) ali zmanjšanju prostorov za avtomobile in zmanjšanju hitrosti vozil, da bi zmanjšali emisije v zrak in obremenitev s hrupom.
Spodbude za preoblikovanje potniških in tovornih voznih parkov prevoznih podjetij zajemajo naslednje linije pomoči: (a) pomoč za nakup brezemisijskih in nizkoemisijskih osebnih in tovornih vozil; (b) pomoč za vzpostavitev oskrbovalne infrastrukture za gospodarska vozila z alternativnimi gorivi (električna, UZP, SZP in biometan); (C) pomoč za podjetja za nakup ali prilagoditev priklopnikov in polpriklopnikov za intermodalni prevoz; in (d) pomoč podjetjem za razrez starih vozil.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Podpora za linijo pomoči (a) zajema le električne in nizkopodne avtobuse na vodik (kategoriji M2 in M3, običajno mestni in primestni avtobusi); „visokopodni“ avtobusi, vključno z UZP/SZP, hibridnimi, električnimi in vodikovimi (kategoriji M2 in M3, običajno medmestnimi avtobusi), skladnimi z EURO VI-E (kategoriji M2 in M3, običajno medmestni avtobusi); ter brezemisijska in nizkoemisijska tovorna
vozila ter tovornjaki na
UZP/SZP, ki uporabljajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva
. Za vrstico pomoči (b) oskrbovalna infrastruktura za gospodarska vozila izpolnjuje pogoje za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva
.
Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 310 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 2 195 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Naložbe v okviru tega ukrepa se izvedejo do 31. decembra 2025.
Naložba 2 (C1.I2) – Sistem spodbud za namestitev polnilnih mest, nakup električnih vozil in vozil na gorivne celice ter inovacije na področju elektromobilnosti, polnjenja in zelenega vodika
Cilj tega ukrepa je podpreti skladnost s španskim nacionalnim okvirom za alternativno energijo v prometu, pospešiti izvajanje celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta ter podpreti teritorialno kohezijo z elektrifikacijo mobilnosti na podeželskih območjih. Naložba je vključena v različne sheme pomoči, ki spodbujajo uvajanje električnih vozil in vozil na gorivne celice, hkrati pa spodbujajo posamezne inovacijske projekte, povezane z elektromobilnostjo, vrednostno verigo in obnovo voznega parka na splošno, vključno z izkoriščanjem tehnologije zelenega vodika. Naložba vključuje tudi namestitev polnilnih postaj za javno uporabo na stanovanjskih območjih in v nacionalnem cestnem omrežju. Merila za izbor, ki se uporabljajo v razpisih za zbiranje predlogov za dodelitev shem pomoči, vključujejo: I) zmanjšanje vpliva na okolje, ii) tehnično-gospodarska izvedljivost, iii) raven tehnološkega razvoja in inovacij, iv) ponovljivost in nadgradljivost, v) ustvarjanje delovnih mest, povezano s projektom, neposreden in posreden ter vi) vpliv na vrednostno verigo in sinergijo z drugimi sektorji, predvsem industrijskimi.
Ta naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 3 (C1.I3) – Ukrepi za izboljšanje kakovosti in zanesljivosti storitev železniškega prevoza
Cilj tega ukrepa je izboljšati privlačnost in dostopnost javnega železniškega omrežja na kratkih razdaljah (t. i. Cercanías), tako da postane hrbtenica mobilnosti na mestnih območjih in nadomesti uporabo zasebnih vozil na metropolitanskih območjih. Projekte izvajata ADIF (upravljavec železniške infrastrukture) in RENFE (izvajalec železniških storitev z obveznostmi javne službe).
ADIF izvaja naložbe v infrastrukturo železnic Cercanías, vključno z obnovo tirov, nadgradnjo postaj ter izboljšavami elektrifikacijskega in signalizacijskega sistema. Poleg tega je RENFE odgovoren za izvajanje naložb za posodobitev upravljanja javnega železniškega prometa. Naložbe zajemajo predvsem pet razsežnosti: (a) digitalizacijo varnostnih sistemov na postajah; (b) sisteme obveščanja potnikov; (C) izboljšanje nadzora dostopa; (d) prilagoditev strojev za samoprodajo novim tehnologijam; in (e) opremljanje objektov na postajah omrežja Cercanías.
Izvajanje se zaključi do 30. junija 2026.
A.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
1
|
C1.R1
|
M
|
Sklep TMA/178/2020 in kraljeva uredba-zakon 23/2020
|
Določba v odredbi in kraljevem odloku o začetku njune veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Začetek veljavnosti (i) Odloka TMA/178/2020 o zmanjšanju upravnega bremena za namestitev električnih polnilnih naprav na bencinskih servisih in opredelitvi časa, potrebnega za odstranitev infrastrukture, (ii) kraljevega odloka z zakonsko močjo nad 250 kW z dne 23. junija 2020, s katerim je bila za javno uporabo razglašena polnilna infrastruktura z močjo nad 250 kW za pospešitev postavitve te vrste naprav.
|
2
|
C1.R1
|
M
|
Spremembe zakonika o tehničnih stavbah (še ni potrjeno), nizkonapetostni elektrotehnični predpis (LVER) in odobritev kraljevega odloka za ureditev javnih storitev polnjenja
|
Določba zakonika, uredbe in kraljevega odloka o začetku njihove veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti:
I) spremembe tehničnega zakonika o stavbah (še ni potrjeno), da se določi (a) obveznost zagotovitve prednamestitve polnilnih mest na 100 % novih parkirnih mest v stanovanjskih stavbah in 20 % novih parkirnih mest v poslovnih in drugih stavbah, b) namestitev enega polnilnega mesta za vsakih 40 novih parkirnih mest (in eno na vsakih 20 parkirnih mest v stavbah splošne državne uprave) in c) obveznost, da se do leta 2023 predhodno obstoječa nestanovanjska parkirišča z več kot 20 parkirnimi mesti prilagodijo zgornji zahtevi (tj. namestitev enega polnilnega mesta za vsakih 40 parkirnih mest);
II) spremembe uredbe o nizkonapetostni elektrotehniki (LVER), da se vključijo obveznosti za polnilno infrastrukturo za parkirišča, ki niso povezana s stavbo, in
III) kraljevi odlok o ureditvi javnih storitev polnjenja, vključno z razmerjem med subjekti, ki sodelujejo pri zagotavljanju storitve (upravljavci polnilnih mest, ponudniki storitev električne mobilnosti), ter o določitvi njihovih pravic in obveznosti
|
3
|
C1.R2
|
M
|
Sprejetje zakona o trajnostni mobilnosti
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Začetek veljavnosti zakona o trajnostni mobilnosti, ki izboljšuje načrtovanje, usklajevanje in učinkovitost politik javnega prevoza ter podpira digitalizacijo prometa in uporabo javnega prevoza. Vključuje tudi posebne ukrepe za spodbujanje železniškega tovornega prometa, ki prispeva k zmanjšanju svetovnih emisij iz kopenskega tovornega prometa, vključno z:
I.Obveznost razvoja programa za uvedbo železniških avtocest na tistih koridorjih, kjer je izvedljiv in kjer obstaja poslovni interes za njegov razvoj.
II.Bonusi za železniške pristojbine za tovorni promet v obdobju najmanj petih let.
III.Podporni program za železniški tovorni promet, vključno s spodbudami za prehod s cestnega na železniški prevoz ter posodobitev in inovacije v sektorju železniškega prometa.
|
417
|
C1.R2
|
M
|
Razvoj programske aplikacije za izvajanje analize stroškov in koristi za naložbe v prometno infrastrukturo
|
Razpoložljivost orodja na uradni spletni strani
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Razvoj in razpoložljivost programske aplikacije na uradni spletni strani za izvajanje analiz stroškov in koristi naložb v infrastrukturo za različne načine prevoza v skladu s trajnostnimi, socialnimi in okoljskimi vidiki, določenimi v uradni metodologiji, predvideni v zakonu o trajnostni mobilnosti.
|
418
|
C1.R2
|
M
|
Urad peskovnika
|
Določbe o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Objava in začetek veljavnosti kraljevega odloka o razvoju organizacijske strukture ministrstva s pristojnostmi na področju prometa, ki opredeljuje posebne pristojnosti urada Sandbox.
|
4
|
C1.I1
|
T
|
Proračun, ki ga občine porabijo za nakupe ali dodelijo za spodbujanje trajnostne mobilnosti
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
400
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava dodelitve projekta ali subvencij v UL ali na platformi za javna naročila ali izvrševanje izdatkov, povezanih z nakupi s strani občin, ki prispevajo k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50000 prebivalci in prestolnicami v pokrajini ter se lahko pod določenimi pogoji dodelijo tudi občinam z od 20000 do 50000 prebivalci. Projekti podpirajo primere: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza za doseganje ciljev direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (C) digitalizacijo javnega prevoza, njegovo upravljanje in izboljšanje njegove dostopnosti; (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno obravnavo kolektivnega prevoza in aktivne mobilnosti.
Z izbirnimi merili se zagotovi, da od skupnega končnega proračuna v višini 1 500 000 000 EUR vsaj 310 000 000 EUR prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 1 190 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
5
|
C1.I1
|
T
|
Proračun, ki so ga avtonomne skupnosti porabile za nakupe ali dodelile v višini najmanj 900 milijonov EUR za spodbujanje trajnostne mobilnosti
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
900
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Objava dodelitve projekta ali subvencij v UL ali na platformi za javna naročila ali izvrševanje izdatkov, povezanih z nakupi avtonomnih skupnosti. Projekti in subvencije, ki jih dodelijo avtonomne skupnosti, ter nakupi, ki jih opravijo avtonomne skupnosti:
1) prispevati k spodbujanju trajnostne mobilnosti z zagotavljanjem subvencij zasebnim podjetjem za (a) odpadna težka vozila, (b) obnoviti svoje težke potniške in tovorne vozne parke s čistejšimi vozili, (c) kupovati ali prilagoditi svoje priklopnike ali polpriklopnike za intermodalni prevoz ali (d) nameščati polnilna in oskrbovalna mesta z alternativnimi gorivi (električna goriva, UZP, SZP in biometan); Subvencije bi bilo treba zagotoviti v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01);
ali
2) prispevati k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50000 prebivalci in prestolnicami v pokrajini s podpiranjem (a) preoblikovanja voznih parkov javnega prevoza, da se dosežejo cilji direktive o čistih vozilih, in v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (C) digitalizacijo javnega prevoza, njegovo upravljanje in izboljšanje njegove dostopnosti; (d) ukrepe za dajanje prednosti skupinskemu prevozu in aktivni mobilnosti, vključno s kolesarsko infrastrukturo in voznimi pasovi za pešce; (e) spodbujanje prodora novih brezemisijskih tehnologij v prometu v Španiji; (F) parkiranje za odvračanje zunaj teh občin in glavnih mest province za zmanjšanje prometa, ki vstopa v mestno središče; (g) razširitev ali posodobitev železniškega prometnega sistema, kot so podzemne železnice ali železnice; (h) projekti digitalizacije, ki dopolnjujejo ukrepe za podporo trajnostni mobilnosti, vključno z informacijskimi sistemi za storitve javnega prevoza v realnem času, mobilnost kot storitev, projekti za izboljšanje intermodalnega ali medstoritvenega izdajanja vozovnic, projekti za podporo upravljanju prometa in mobilnosti ter analiza informacij, da se poveča učinkovitost prometnega sistema, in (i) drugi projekti, ki: I. Prispevati k izboljšanju kakovosti zraka, zlasti na mestnih območjih ii. Spodbujanje zmanjšanja uporabe zasebnega prevoza na mestnih in metropolitanskih območjih iii. Spodbujanje uporabe javnega prevoza ali iv. Spodbujanje aktivne in zdrave mobilnosti.
Z izbirnimi merili se zagotovi, da vsaj 900 000 000 EUR prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
6
|
C1.I1
|
T
|
Zaključeni projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost, tudi na mestnih in metropolitanskih območjih
|
|
Število
|
0
|
25
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Zaključenih je bilo vsaj 25 projektov za spodbujanje trajnostne mobilnosti na 150 mestnih in metropolitanskih območjih z več kot 50000 prebivalci in pod določenimi pogoji na mestnih območjih med 20000 in 50000 prebivalci.
Projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost, so naslednji:
I. Projekti, ki jih razvijejo občine in ki prispevajo k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50000 prebivalci in glavnimi mesti v pokrajini ter se lahko pod določenimi pogoji dodelijo tudi občinam z od 20000 do 50000 prebivalci. Projekti podpirajo primere: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza za doseganje ciljev direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (C) digitalizacijo javnega prevoza, njegovo upravljanje in izboljšanje njegove dostopnosti; (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno obravnavo kolektivnega prevoza in aktivne mobilnosti. Projekt je sklop opredeljenih, medsebojno povezanih in usklajenih dejavnosti, ki se izvajajo s skupnim ciljem v določenih rokih in proračunskih rokih, za katere se zahteva subvencija. Ena občina lahko razvije več kot en projekt.
II. Projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost na mestnih in metropolitanskih območjih, ki so jih razvile avtonomne skupnosti. To se nanaša na tipologije a) do i), določene v naložbi C1.I1. Mestna in velemestna območja so opredeljena kot občine z več kot 50000 prebivalci, glavna mesta v provincah in pod določenimi pogoji občine z več kot 20000 prebivalci. Vsaka avtonomna skupnost lahko razvije več kot en projekt.
III. Projekti, ki zagotavljajo subvencije zasebnim podjetjem za (a) odstranjevanje starih težkih vozil, (b) obnovo njihovih težkih potniških in tovornih voznih parkov s čistejšimi vozili, (c) nakup ali prilagoditev njihovih priklopnikov ali polpriklopnikov za intermodalni prevoz ali (d) nameščanje oskrbovalnih mest z alternativnimi gorivi (električna goriva, UZP, SZP in biometan). Subvencionirati je treba vsaj 3000 težkih vozil ali oskrbovalnih mest, da se upošteva, da je bil zaključen en projekt za spodbujanje trajnostne mobilnosti. Subvencije bi bilo treba zagotoviti v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01).
|
7
|
C1.I1
|
T
|
Proračun, ki ga občine porabijo za nakupe ali dodelijo za spodbujanje trajnostne mobilnosti
|
|
V milijonih EUR
|
400
|
1 500
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Objava dodelitve projekta ali subvencij v UL ali na platformi za javna naročila ali izvrševanje izdatkov, povezanih z nakupi s strani občin, ki prispevajo k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50000 prebivalci in prestolnicami v pokrajini ter se lahko pod določenimi pogoji dodelijo tudi občinam z od 20000 do 50000 prebivalci. Projekti podpirajo primere: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza za doseganje ciljev direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (C) digitalizacijo javnega prevoza, njegovo upravljanje in izboljšanje njegove dostopnosti; (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno obravnavo kolektivnega prevoza in aktivne mobilnosti.
Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 310 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 1 190 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
(Izhodišče: 31. december 2022)
|
8
|
C1.I1
|
T
|
Naročila ali drugi pravni instrumenti za izboljšanje državnih cest na mestnih območjih
|
|
Pogodba ali drug pravni instrument
|
0
|
35
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 35 javnih naročil ali drugih pravnih instrumentov za izboljšanje državnih cest na mestnih območjih. Projekti vključujejo gradnjo novih kolesarskih stez, razširitev območij za pešce, zmanjšanje parkirišč ali izboljšanje varnosti na križiščih.
|
9
|
C1.I1
|
T
|
Zaključeni projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost, tudi na mestnih in metropolitanskih območjih
|
|
Število
|
25
|
280
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Zaključenih je bilo vsaj 280 projektov za spodbujanje trajnostne mobilnosti, tudi na mestnih in metropolitanskih območjih, da bi prispevali k trajnostni mobilnosti na 150 mestnih območjih z več kot 50000 prebivalci in pod določenimi pogoji na mestnih območjih med 20000 in 50000 prebivalci.
Projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost, so naslednji:
I. Projekti, ki jih razvijejo občine in ki prispevajo k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50000 prebivalci in glavnimi mesti v pokrajini ter se lahko pod določenimi pogoji dodelijo tudi občinam z od 20000 do 50000 prebivalci. Projekti podpirajo primere: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza za doseganje ciljev direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (C) digitalizacijo javnega prevoza, njegovo upravljanje in izboljšanje njegove dostopnosti; (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno obravnavo kolektivnega prevoza in aktivne mobilnosti. Projekt je sklop opredeljenih, medsebojno povezanih in usklajenih dejavnosti, ki se izvajajo s skupnim ciljem v določenih rokih in proračunskih rokih, za katere se zahteva subvencija. Ena občina lahko razvije več kot en projekt.
II. Projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost na mestnih in metropolitanskih območjih, ki so jih razvile avtonomne skupnosti. To se nanaša na tipologije a) do i), določene v naložbi C1.I1. Mestna in velemestna območja so opredeljena kot občine z več kot 50000 prebivalci, glavna mesta v pokrajini in občine z več kot 20000 prebivalci pod določenimi pogoji. Vsaka avtonomna skupnost lahko razvije več kot en projekt.
III. Projekti, ki zagotavljajo subvencije zasebnim podjetjem za (a) odstranjevanje starih težkih vozil, (b) obnovo njihovih težkih potniških in tovornih voznih parkov s čistejšimi vozili, (c) nakup ali prilagoditev njihovih priklopnikov ali polpriklopnikov za intermodalni prevoz ali (d) nameščanje oskrbovalnih mest z alternativnimi gorivi (električna goriva, UZP, SZP in biometan). Subvencionirati je treba vsaj 3000 težkih vozil ali oskrbovalnih ali polnilnih mest ali oskrbovalnih mest, da se upošteva, da je bil zaključen en projekt, ki spodbuja trajnostno mobilnost. Subvencije bi bilo treba zagotoviti v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01).
(Izhodišče: 31. december 2023)
|
10
|
C1.I1
|
T
|
Izboljšanje državnih cest na mestnih območjih za spodbujanje novih oblik mobilnosti
|
|
Število
|
0
|
34
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 34 državnih cest na mestnih območjih se je izboljšalo z gradnjo novih kolesarskih stez, razširitvijo območij za pešce, zmanjšanjem parkirišč ali izboljšanjem varnosti na prehodih.
To naložbo izvaja ministrstvo za promet, mobilnost in agendo za mesta na cestah, ki jih ima v lasti na mestnih območjih.
|
11
|
C1.I2
|
T
|
Podelitev inovativnih projektov za spodbujanje elektromobilnosti
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
250
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Objava dodelitve vsaj 250 milijonov EUR v razpisih za podporo inovativnim projektom, ki spodbujajo elektromobilnost. Merila za izbor, ki se uporabljajo v razpisih za zbiranje predlogov za dodelitev shem pomoči, vključujejo: I) zmanjšanje vpliva na okolje, ii) tehnično-gospodarska izvedljivost, iii) raven tehnološkega razvoja in inovacij, iv) ponovljivost in nadgradljivost, v) ustvarjanje delovnih mest, povezano s projektom, neposreden in posreden ter vi) vpliv na vrednostno verigo in sinergijo z drugimi sektorji, predvsem industrijskimi.
|
12
|
C1.I2
|
T
|
Registracija zahtevkov za subvencije za električna vozila in polnilna mesta
|
|
Število
|
0
|
238 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Registracija zahtevkov za subvencije za vsaj 238000 električnih vozil (BEV, REEV, PHEV ali FCEV) in polnilna mesta, med drugim vključno s polnilnimi mesti za javno uporabo na stanovanjskih območjih in na nacionalnem cestnem omrežju, pri čemer gre za zahtevke, ki vključujejo električna vozila in/ali polnilna mesta brez razlikovanja.
|
419
|
C1.I2
|
T
|
Vzpostavljena električna vozila in polnilne postaje
|
|
Število
|
0
|
238 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 238000 električnih vozil (BEV, REEV, PHEV ali FCEV) in polnilnih mest, med drugim vključno s polnilnimi mesti za javno uporabo na stanovanjskih območjih in na vzpostavljenem nacionalnem cestnem omrežju.
|
13
|
C1.I2
|
T
|
Zaključek inovativnih projektov za spodbujanje elektromobilnosti
|
|
Število
|
0
|
85
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Dokončanje vsaj 85 projektov, uvedenih v okviru podpornega programa za inovacijske projekte na področju elektromobilnosti (MOVES Singulares).
|
14
|
C1.I3
|
T
|
Železniške proge za kratke razdalje (Cercanías)
|
|
Število (v km)
|
0
|
200
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Najmanj 200 km železniških prog za kratke razdalje, nadgrajenih v katerem koli podsistemu: naprave za platformo, progo, elektrifikacijo, varnost in komunikacijo/signalizacijo.
Dolžino železniških prog na kratkih razdaljah, ki se nadgrajujejo, bi bilo treba razlagati v smislu dolžine na mestnih ali velemestnih območjih, kjer je bil izveden pomemben poseg, ki ni znesek, ki ga je treba izvesti ali popraviti. Ukrepi bi lahko vključevali elektrifikacijo, obnovo tirov, izboljšanje sistemov signalizacije in varnostnih sistemov ter izboljšave postaj, ki presegajo vzdrževanje in popravila ter se izvajajo na nacionalnem ozemlju v vseh populacijskih središčih, ki imajo storitve Cercanías Ferroviarias.
|
15
|
C1.I3
|
T
|
Postaje so se z digitalizacijo izboljšale
|
|
Število
|
0
|
420
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Izboljšanih je bilo vsaj 420 postaj z vsemi ali nekaterimi projekti, ki jih je RENFE razvil kot upravljavec SPO, naslednji seznam:
• Digitalizacija varnostnih sistemov na postajah (kot so inteligentna videoanaliza, kibernetska varnost in nadzor goljufij)
• Informacijski sistemi za potnike
• Izboljšanje nadzora dostopa do postaj
• Projekti prodajnih avtomatov za vozovnice
• Prilagajanje objektov
|
16
|
C1.I3
|
T
|
Izboljšane postaje „Cercanías“
|
|
Število
|
0
|
20
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 20 postaj „Cercanías“, ki jih je ADIF izboljšal predvsem v zvezi z dostopnostjo in novimi ali prenovljenimi železniškimi progami.
|
17
|
C1.I3
|
T
|
Pogodbe ali drugi pravni instrumenti, dodeljeni za naložbe v železniške proge na kratke razdalje
|
|
Pogodba ali drug pravni instrument
|
0
|
288
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 288 pogodb ali drugih pravnih instrumentov, oddanih na nacionalnem ozemlju, v zvezi z naložbami v železniške proge na kratke razdalje.
|
18
|
C1.I3
|
T
|
Nadgrajene železniške proge za kratke razdalje (Cercanías)
|
|
Število (km)
|
200
|
700
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Najmanj 700 km železniških prog za kratke razdalje, nadgrajenih v katerem koli podsistemu: naprave za platformo, progo, elektrifikacijo, varnost in komunikacijo/signalizacijo.
Dolžino železniških prog na kratkih razdaljah, ki se nadgrajujejo, bi bilo treba razlagati v smislu dolžine na mestnih ali velemestnih območjih, kjer je bil izveden pomemben poseg, ki ni znesek, ki ga je treba izvesti ali popraviti. Ukrepi bi lahko vključevali elektrifikacijo, obnovo tirov, izboljšanje sistemov signalizacije in varnosti ter izboljšave postaj, ki presegajo vzdrževanje in popravila ter se izvajajo na nacionalnem ozemlju v vseh populacijskih središčih, ki imajo storitve Cercanías Ferroviarias.
(Izhodišče: 31. december 2023)
|
19
|
C1.I3
|
T
|
Postaje so se z digitalizacijo izboljšale
|
|
Število
|
420
|
850
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Izboljšanih je bilo vsaj 850 postaj z vsemi ali nekaterimi projekti, ki jih je RENFE razvil kot upravljavec SPO, ki so navedeni v nadaljevanju:
• Digitalizacija varnostnih sistemov na postajah (kot so inteligentna videoanaliza, kibernetska varnost in nadzor goljufij)
• Informacijski sistemi za potnike
• Izboljšanje nadzora dostopa do postaj
• Projekti prodajnih avtomatov za vozovnice
• Prilagajanje objektov
(Izhodišče: 31. december 2023)
|
20
|
C1.I3
|
T
|
Izboljšane postaje „Cercanías“
|
|
Število
|
20
|
70
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 70 postaj „Cercanías“, ki jih je ADIF izboljšal predvsem v zvezi z dostopnostjo in novimi ali prenovljenimi železniškimi progami.
(Izhodišče: 31. december 2023)
|
A.4. Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Reforma 3 (C1.R3) – Kraljevi odlok, ki ureja minimalna merila za območja z nizkimi emisijami
Cilj te reforme je začetek veljavnosti kraljevega odloka 1052/2022 z dne 27. decembra 2022, ki določa minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati območja z nizkimi emisijami (LEZ), ki jih vzpostavijo lokalni organi v občinah z več kot 50000 prebivalci in na otoških ozemljih v skladu s pravnimi zahtevami iz člena 14(3) zakona št. 7/2021 z dne 20. maja.
Te minimalne zahteve, določene s kraljevim odlokom, zajemajo:
— obveznost lokalnih organov, da določijo posebne ukrepe, ki jih je treba izvesti za doseganje ciljev LEZ, in sicer izboljšanje kakovosti zraka in blažitev učinkov podnebnih sprememb ter spodbujanje skladnosti s cilji glede hrupa, trajnostne mobilnosti in energetske učinkovitosti pri uporabi prevoznih sredstev. Ti ukrepi so namenjeni spodbujanju prehoda na bolj trajnostne načine prevoza, pri čemer je treba dati prednost aktivni mobilnosti in javnemu prevozu.
— Obveznost razmejitve LEZ glede na izhodiščni in namembni kraj potovanj, za katere se je štelo, da je treba posredovati, s prehodom na druge oblike prevoza ali s spodbujanjem zmanjšanja voženj.
— Površina LEZ mora biti ustrezna in zadostna za doseganje zastavljenih ciljev ter sorazmerna z njimi. Kraljevi odlok določa možnost, da se na podlagi odločitve lokalnih organov oblikuje več LEZ v večjih mestih in na otoških območjih.
— Opredelitev merljivih ciljev glede kakovosti zraka, ki bi privedla do izboljšanja v primerjavi z izhodiščnim stanjem brez velikih ekonomskih con. LEZ dodatno prispevajo k doseganju okvirnih vrednosti iz direktiv Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zraka.
— Projekt LEZ vključuje merljive in merljive cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v majhnih ekonomskih conah do leta 2030, ki so skladni s cilji iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta (PNIEC), zlasti s ciljem zmanjšanja uporabe osebnih motornih vozil v primerjavi z drugimi načini prevoza.
— Prepovedi ali omejitve dostopa, prometa in parkiranja vozil, odvisno od njihovega potenciala onesnaževanja.
S kraljevim odlokom se predhodno obstoječim LEZ, vzpostavljenim pred odobritvijo kraljevega odloka 1052/2022, odobri prehodno obdobje 18 mesecev za prilagoditev tem minimalnim zahtevam.
Izvajanje ukrepa se zaključi do decembra 2022.
A.5. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v preglednici ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L1
|
C1.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o območjih z nizkimi emisijami (LEZ)
|
Določba kraljeve uredbe o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 1052/2022 z dne 27. decembra, ki ureja območja z nizkimi emisijami
|
B. KOMPONENTA 02: Izvajanje španske agende za mesta: Načrt za obnovo in obnovo mest
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava energetsko sanacijo stavb, njihovo razogljičenje ter izboljšanje njihove kakovosti in udobja. Obravnava tudi socialna najemna stanovanja, povečuje njihov fond ter zagotavlja pravičnejše in bolj vključujoče okrevanje. Poleg tega je cilj komponente obravnavati energijsko revščino s podpiranjem socialnih ali cenovno dostopnih najemnih stanovanj. Vključene so tudi dejavnosti digitalizacije. Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost podpira izvajanje španskega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki predvideva prenovo 1200000 stanovanjskih stavb do leta 2030 ter sistemov ogrevanja in hlajenja s povprečno 300000 stanovanjskimi stavbami na leto. V zvezi s tem Španija predlaga:
a)Razvoj in izvajanje reformnih ukrepov, vključno s špansko agendo za mesta, dolgoročno strategijo Španije za prenovo, stanovanjskim zakonom, zakonom za izboljšanje arhitekturnega okolja in vzpostavitvijo točk „vse na enem mestu“ za prenovo stavb;
b)prenoviti vsaj 285000 edinstvenih stanovanjskih stanovanj v okviru vsaj 410000 ukrepov prenove, vsaj 600 hektarjev mestnih območij, najmanj 40000 stanovanjskih stavb in 690 000 m 2 nestanovanjskih stavb, kar ustreza vsaj 4300 stanovanjskih stavb in 230 000 m 2 nestanovanjskim stavbamv občinah in mestnih območjih z manj kot 5000 prebivalci ter vsaj 1 230 000 m 2 javnih stavb do leta 2026, pri čemer se dosežepovprečni prihranek primarne energije v višini več kot 30 %, vključno z obnovo in nadgradnjo sistemov ogrevanja in hlajenja;
c)zgraditi vsaj 20000 novih stanovanj za namene socialnega najema ali po dostopnih cenah, pri čemer je potreba po primarni energiji vsaj 20 % nižja od zahtev skoraj nič-energijskih stavb;
d)izvajanje vsaj 100 pilotnih projektov na lokalni ravni, ki podpirajo energetsko učinkovitost in izvajanje španske agende za mesta; in
e)izboljšanje dostopa do financiranja za gradnjo in prenovo energetsko učinkovitih socialnih in cenovno dostopnih stanovanj ter razvoj kapitalskih trgov na teh področjih.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost prispeva k obravnavanju specifičnih priporočil 3 2023 in 4 2022 za povečanje razpoložljivosti energijsko učinkovitih socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, tudi s prenovo. Podpira tudi zeleni prehod (priporočilo za posamezno državo št. 1 2023, 1 2022 in 3 2019) in zlasti izboljšanje energijske učinkovitosti (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020). Izboljšuje tudi podporo družinam (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2019; Priporočilo za posamezno državo št. 2 2020) ter pomaga pri zgodnjem izvajanju zrelih javnih naložbenih projektov in spodbujanju zasebnih naložb za spodbujanje gospodarskega okrevanja (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
B.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C2.R1) – Izvajanje španske agende za mesta (in povezani akcijski načrt)
Cilj tega ukrepa je priprava in odobritev španske agende za mesta, ki bo strateški in neregulativni dokument, ki v politiko razvoja mest vključuje trajnost. To bo tudi delovna metoda, ki bo vse javne in zasebne deležnike usmerjala k pravičnemu, pravičnemu in trajnostnemu razvoju na njihovih posebnih območjih ter bo služila lokalni upravi, mestom in vasem, ne glede na njihovo število prebivalstva, kot orodje s strateškim, integriranim in celovitim vidikom, kot to zahtevata agenda EU za mesta in Nova Leipziška listina.
Španska agenda za mesta vključuje diagnozo slabosti in izzivov, s katerimi se soočajo španska mesta in vasi, da bi dosegli okoljsko trajnosten, socialno povezan in ekonomsko izvedljiv razvoj mest. Vključuje strateški okvir, sestavljen iz naslednjih desetih strateških izzivov: demografsko; okoljski; ekonomski in socialni; trenutno stanje stavbnega fonda; ranljivost za škodljive učinke podnebnih sprememb; (visoka) odvisnost od turizma; in tveganja, povezana z onesnaževanjem.
Agenda za mesta vključuje tudi poseben akcijski načrt za nacionalno upravo in smernice za podporo lokalnim subjektom pri pripravi njihovih lokalnih akcijskih načrtov v skladu z metodologijo, ki jo predlaga splošna državna uprava, pri čemer se zavezuje k izboljšanju javnega in javno-zasebnega upravljanja. Naložba 6 dopolnjuje to reformo s podpiranjem priprave vsaj 100 lokalnih akcijskih načrtov.
Španija v okviru agende za mesta in potrebe po izpolnjevanju Direktive (EU) 2018/844 o energijski učinkovitosti stavb in energijski učinkovitosti pripravi dolgoročno strategijo prenove v podporo prenovi nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. To vključuje javne in zasebne stavbe ter do leta 2050 dosega visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond, kar bo olajšalo stroškovno učinkovito preoblikovanje obstoječih stavb v skoraj ničenergijske stavbe.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2020.
Reforma 2 (C2.R2) – posodobitev španske dolgoročne strategije prenove in z njo povezanega akcijskega načrta za leto 2020
Cilj tega ukrepa je izvajanje dolgoročne strategije prenove (ERESEE). To vključuje ukrepe za pripravo, razpravo v namenskih delovnih skupinah ter odobritev in razširjanje strateškega dokumenta akcijskega načrta za dolgoročno strategijo prenove. Akcijski načrt je v skladu z ukrepi, vključenimi v ERESEE. Za izvajanje programa ERESEE se ustanovi več delovnih skupin, ki bodo pripravile jasna priporočila za izvajanje akcijskega načrta za obnovo in obnovo mest. Poročila s priporočili delovnih skupin se objavijo.
ERESEE v delu III „Izvajanje“ vključuje sklop ukrepov, med katerimi je sklop reform opisan kot del načrta za spodbujanje obnove in obnove mest ter spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda. Načrt temelji na enajstih oseh in ukrepih, namenjenih izboljšanju upravljanja, predpisov in financiranja. Ta časovni načrt se vključi v strateški dokument kot glavni korak k izvajanju programa ERESEE. Najpomembnejši ukrepi vključujejo:
-Prenova stavb javne uprave (v skladu s komponento 11 španskega načrta za okrevanje in odpornost);
-področja skladov, ki jih je treba izboljšati, vključno z novimi davki, ugodnimi za prenovo, tako v stanovanjskem kot v terciarnem sektorju;
-spodbujanje in mobilizacija zasebnega financiranja;
-boj proti energijski revščini;
-uvedba novega energetskega modela v stavbnem sektorju za spodbujanje porabe energije iz obnovljivih virov v stavbah;
-aktiviranje in skupno povpraševanje po sanaciji;
-izboljšanje pogojev na strani ponudbe s spodbujanjem modernizacije sektorja rehabilitacije z raziskavami, razvojem in inovacijami, digitalizacijo in spremljanjem, krepitvijo znanj in spretnosti ter usposabljanj;
-razširjanje informacij državljanom in podjetjem ter izmenjava dobrih praks med upravami; in
-razvoj statističnih podatkov in kazalnikov za spremljanje ukrepov, ki se financirajo z javnimi sredstvi, da se lahko ustrezno ocenijo javne politike.
Ta strateški dokument omogoča izvajanje programa ERESEE v okviru španske agende za mesta, ki vključuje različne uprave (centralne, regionalne in lokalne).
Ukrep se izvede do 30. junija 2023.
Reforma 3 (C2.R3) – stanovanjsko pravo
Cilj tega ukrepa je, da se z zakonom o stanovanjih izvede prva uredba v Španiji, da bi obravnavali različne instrumente javnega načrtovanja, načrtovanja programov in sodelovanja, ki so že vzpostavljeni za podporo pravici do dostojnega in ustreznega stanovanja. Obravnava sanacijo in izboljšanje obstoječega stanovanjskega fonda, tako javnih kot zasebnih, ter obnovo in obnovo stanovanjskih okolij, v katerih se nahajajo, da se izboljša kakovost življenja. Zakon obravnava doseganje zadostne ravni stanovanjskega fonda za najem nepremičnin, ki je na voljo po dostopnih cenah.
Zakonodaja obravnava različne instrumente za načrtovanje, načrtovanje programov in sodelovanje, da se zagotovi spoštovanje pravice do dostojnega in ustreznega stanovanja, vključno s sanacijo in izboljšanjem obstoječega stanovanjskega fonda ter obnovo in obnovo stanovanjskih okolij, v katerih se nahajajo.
Poleg tega zakon spodbuja povečanje ponudbe cenovno dostopnih in socialnih stanovanj z zagotavljanjem skladnosti z zahtevami, ki so trenutno določene za skoraj ničenergijske stavbe v skladu z osnovnim dokumentom o varčevanju z energijo (DB-HE) tehničnega zakonika o stavbah (CTE), in preprečuje ukrepe, ki bi srednjeročno lahko ovirali oskrbo s stanovanji.
Reforma se izvede do 30. septembra 2022.
Reforma 4 (C2.R4) – Zakon o kakovosti arhitekture in gradbenega okolja ter nova nacionalna strategija arhitekture
Cilj tega zakona je opredeliti kakovost arhitekture in stavb kot javne dobrine, izboljšati kakovost življenja, spodbujati družbene korenine arhitekture, spodbujati trajnostni razvoj mestnih območij in središč, prispevati h gospodarskemu in družbenemu razvoju ter varovati in varovati kulturno in naravno dediščino.
V ta namen zakon obravnava različne pobude in ukrepe, ki so tesno povezani s programi sanacije in obnove v tej komponenti španskega načrta za okrevanje in odpornost. Zakon ureja zlasti: (I) ukrepe za medupravno sodelovanje na področju naročanja arhitekturnih, inženirskih in urbanističnih projektov in del; (II) orodja za razširjanje dobrih praks in podpore, usposabljanja in javno-zasebnih partnerstev; in (iii) spodbujanje rehabilitacije s celovitega vidika, kot je opisano zgoraj.
Reforma se izvede do 30. septembra 2022.
Reforma 5 (C2.R5) – uradi za prenovo („vse na enem mestu“)
Cilj tega ukrepa je spodbuditi in razširiti lokalne pisarne za prenovo, vzpostavljene v nekaterih občinah, da bi spremljale gospodinjstva in skupnosti lastnikov pri zelo zapletenih nalogah sanacije stanovanjske stavbe.
V ta namen ta ukrep nadalje spodbuja in razširja ta pristop z vzpostavitvijo postopka za zagotovitev učinkovitega sodelovanja in sodelovanja med centralnimi, regionalnimi in/ali lokalnimi oblastmi. To vključuje okrepitev usklajevanja vse javne podpore (na centralni, regionalni ali lokalni ravni). V te točke „vse na enem mestu“ so vključene vse ravni upravljanja, da se čim bolj poveča učinkovitost ukrepov prenove.
Reforma se izvede do 30. septembra 2021.
Reforma 6 (C2.R6) – Izboljšano financiranje ukrepov prenove
Cilj tega ukrepa je odpraviti eno od glavnih ovir za začetek dejavnosti prenove, in sicer dostop do financiranja pod ugodnimi pogoji. Za odobritev posojila za obnovo je treba včasih odobriti individualno posojilo vsakemu posameznemu lastniku v stavbi. To je oviralo temeljito in celovito prenovo stavb.
Za obravnavo tega vprašanja ukrep:
-Vzpostavlja novo jamstveno linijo Instituto de Crédito Oficial (ICO) za delno kritje tveganja posojil, ki jih odobrijo zasebne finančne institucije za prenovo stanovanjskih stavb;
-spodbuja sprejetje posebnih regulativnih določb, vključno z reformo horizontalnega zakona o lastnini, da bi se izboljšal dostop do financiranja za skupnosti lastnikov; in
-spodbuja finančne institucije k uvajanju zelenega financiranja.
Reforma se izvede do 30. septembra 2022.
Naložba 1 (C2.I1) – Program rehabilitacije za gospodarsko in socialno okrevanje v stanovanjskih okoljih
Cilj tega ukrepa je podpreti energetsko učinkovite prenove stanovanjskih stavb in sosesk. Z ukrepi v okviru tega ukrepa se izvede vsaj 410000 ukrepov prenove v vsaj 285000 edinstvenih stanovanjih, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, preverjeno z energijskimi izkaznicami. Podpirajo se naslednje dejavnosti:
a)Program za podporo energetskim prenovam na ravni sosesk. S programom se prenovi vsaj 600 hektarov mestnih območij, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, preverjeno z energijskimi izkaznicami. Ukrepi vključujejo izboljšanje energijske učinkovitosti, vzpostavitev infrastrukture za električno mobilnost, izboljšanje dostopnosti stavb in odstranjevanje nevarnih snovi. Največ 15 % ukrepa se nameni izboljšavam na ravni sosesk, kot so izboljšave zunanje razsvetljave, kolesarskih poti, zelene infrastrukture in drenažnih sistemov, ob upoštevanju socialno-ekonomskih značilnosti soseske.
b)Program za podporo energetski prenovi stanovanjskih stavb. Raven podpore je višja za tiste ukrepe, pri katerih je zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji večje, in za gospodinjstva z nizkimi dohodki. Ukrepi vključujejo izboljšanje energijske učinkovitosti, vzpostavitev infrastrukture za električno mobilnost, izboljšanje dostopnosti stavb in odstranjevanje nevarnih snovi.
c)S sklopom dejavnosti se obravnavajo spodbude za energetsko prenovo. To med drugim vključuje (i) možnost odbitka prenove od dohodnine, če se doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, in (ii) izboljšanje okvira financiranja s spodbujanjem javno-zasebnih partnerstev.
S kraljevim odlokom se določijo tehnične zahteve za zagotovitev skladnosti s 30-odstotnim povprečnim zmanjšanjem povpraševanja po primarni energiji. Spremembe dohodnine se odobrijo s kraljevim zakonodajnim odlokom, njihov cilj pa je opredeliti davčne spodbude za ukrepe obnove stavb, da se doseže izboljšanje energetske učinkovitosti.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C2.I2) – Program za gradnjo socialnih najemnih stanovanj v energijsko učinkovitih stavbah
Cilj tega ukrepa je zgraditi vsaj 20000 novih stanovanj za namene socialnega najema ali po dostopnih cenah v skladu z merili energetske učinkovitosti. Ti se gradijo zlasti na območjih, kjer so socialna stanovanja trenutno nezadostna, in na zemljiščih v javni lasti.
Potreba po primarni energiji socialnih stanovanj je vsaj 20 % nižja od zahtev za skoraj ničenergijske stavbe. V ta namen se s kraljevim odlokom določijo tehnične zahteve za omejitev vrednosti povpraševanja po primarni energiji na 80 % mejne vrednosti, določene v oddelku HE 0 osnovnega dokumenta o prihrankih energije (DB-HE) Pravilnika o tehničnih stavbah (CTE).
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 3 (C2.I3) – Program za energetsko sanacijo stavb
Cilj tega ukrepa je podpreti energetsko prenovo vsaj 40000 stanovanjskih stavb in 690 000 m 2 nestanovanjskih stavb ter z izboljšanjem energijske učinkovitostiin vključevanjem energije iz obnovljivih virov. Program podpira le energijo iz obnovljivih virov, razen fosilnih goriv, zagotavlja višjo intenzivnost pomoči za energetske skupnosti in omogoča predhodno financiranje ukrepov prenove. Posebni ukrepi zajemajo izboljšanje energijske učinkovitosti s toplotno izolacijo, uporabo energije iz obnovljivih virov v sistemih ogrevanja in hlajenja ter izboljšanje sistema razsvetljave. Predvideno je, da se z energetskimi izkaznicami v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 4 (C2.I4) – Program za obnovo in demografski izzivi
Cilj tega ukrepa je podpreti prenovo stavb v občinah in na mestnih območjih z manj kot 5000 prebivalci. Ukrepi vključujejo izboljšanje energijske učinkovitosti stavb, javne opreme in infrastrukture, proizvodnjo in porabo energije iz obnovljivih virov, lastno porabo in lokalne energetske skupnosti lastnikov ter trajnostno mobilnost (kot so električne polnilne postaje). Izvajata se dve vrsti ukrepov:
a)Za energijsko učinkovitost se v stanovanjskih stavbah in 230 000 m² nestanovanjskih stavb izvede enakovredna vsaj 4300 energijskih prenov, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, preverjeno z energijskimi izkaznicami.
b)S konkurenčnimi razpisi ali naložbami lokalnih organov se izvede vsaj 500 edinstvenih projektov na področju čiste energije na naslednjih področjih: (I) namestitev obnovljivih virov električne energije ali energije za ogrevanje in hlajenje za javne stavbe ali infrastrukturo (vključno z vsaj 80 % lastne porabe); (II) energetska prenova javnih stavb ali infrastrukture (ki dosega vsaj 30-odstotni prihranek primarne energije, preverjen z energijskimi izkaznicami); (III) trajnostna mobilnost (projekti za prehod na druge oblike prevoza ali električno mobilnost); (IV) zmanjšanje svetlobnega onesnaževanja z izboljšano javno razsvetljavo; in (v) lokalne energetske skupnosti ali drugih projektov, ki jih vodi skupnost, v teh občinah.
V ta namen se regulativne podlage in poziv za pomoč za naložbe, ki se razširi na lokalne organe, objavijo v Uradnem listu.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 5 (C2.I5) – Program sanacije javnih stavb
Cilj tega ukrepa je podpreti energetsko prenovo javnih stavb, tudi v javni upravi, izobraževanju, socialnem varstvu, športu, zdravstvu, kulturi ali javnih storitvah. Prenovi se vsaj 1 230 000 m 2javnih stavb, s čimer se doseže povprečno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji za vsaj 30 %, kar se potrdi z energijskimi izkaznicami. Ukrep podpira: (I) izboljšanje rabe vode, materialov, ravnanja z odpadki in prilagajanja podnebnim spremembam; (II) izboljšanje dostopnosti stavb; (III) odstranjevanje nevarnih snovi in izboljšanje kakovosti zraka v zaprtih prostorih; in (iv) ohranjanje stavb.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 6 (C2.I6) – Podporni program za razvoj pilotnih projektov za lokalne akcijske načrte španske agende za mesta
Cilj tega ukrepa je podpreti lokalne organe pri izvajanju desetih strateških ciljev španske agende za mesta z odobritvijo vsaj 100 lokalnih akcijskih načrtov. Deset strateških ciljev španske agende za mesta je: (I) načrtovanje in racionalnejšo uporabo zemljišč, ohranjanje in varovanje rabe zemljišč; (II) preprečevanje širjenja mest in oživitev obstoječih mest; (III) preprečevanje in zmanjševanje vplivov podnebnih sprememb in odpornosti; (IV) trajnostno rabo virov in spodbujanje krožnega gospodarstva; (v) spodbujanje bližine in trajnostne mobilnosti; (VI) spodbujanje socialne kohezije in prizadevanja za enakost; (VII) pospeševanje in spodbujanje mestnega gospodarstva; (VIII) zagotavljanje dostopa do stanovanj; (IX) vodenje in spodbujanje digitalnih inovacij; ter (x) izboljšanje instrumentov sodelovanja in upravljanja.
Ukrep (i) služi kot vzor in vodilo za druge lokalne organe pri pripravi lastnih akcijskih načrtov; (II) izvajanje španske agende za mesta z akcijskimi načrti na lokalni ravni; in (iii) izvajanje konkretnih projektov v okviru lokalnih akcijskih načrtov, da se poudari potencial španske agende za mesta. Podpora se dodeli na podlagi konkurenčnih razpisov in zajema zlasti medsektorske in integrirane projekte s strateško vizijo in modelom upravljanja, ki zagotavlja najširšo udeležbo.
Naložbe v okviru tega ukrepa se zaključijo do 31. decembra 2022.
B.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
21
|
C2.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti španske agende za mesta in dolgoročne strategije prenove za energetsko prenovo v gradbenem sektorju v Španiji
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2020
|
Začetek veljavnosti španske agende za mesta kot nacionalne mestne politike, ki zagotavlja celostno in celovito strateško načrtovanje mest, in posodobitev dolgoročne strategije prenove za energetsko prenovo v gradbenem sektorju v Španiji (ERESEE) iz leta 2020. Namen strategije ERESEE je ugotoviti, kakšen je stavbni fond v Španiji, odpraviti ovire in ustvariti nove pristope za povečanje prenove stavb, spodbujati naložbe v sektor, povečati varčevanje z energijo in zmanjšati emisije ogljika v skladu s podnebnimi cilji.
|
21a
|
C2.R2
|
M
|
Objava priporočil delovnih skupin za izvajanje dolgoročne strategije prenove v Španiji
|
Objava priporočil delovnih skupin
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Objava podrobnih priporočil delovnih skupin za izvajanje posodobitve dolgoročne strategije prenove za energetsko prenovo v gradbenem sektorju v Španiji (ERESEE) iz leta 2020. Namen strategije ERESEE je ugotoviti, kakšen je stavbni fond v Španiji, odpraviti ovire in ustvariti nove pristope za povečanje prenove stavb, spodbujati naložbe v sektor, povečati varčevanje z energijo in zmanjšati emisije ogljika v skladu s podnebnimi cilji. Za izvajanje programa ERESEE se ustanovi več delovnih skupin, ki bodo pripravile jasna priporočila za izvajanje akcijskega načrta za obnovo in obnovo mest. Podrobna priporočila vključujejo časovni načrt in metodološke smernice za vsak ukrep, ki ga je treba sprejeti in nasloviti na vse vpletene uslužbence (javno upravo, deležnike itd.).
|
22
|
C2.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti stanovanjskega zakona, vključno z ukrepi za podporo povečanju ponudbe stanovanj v skladu s skoraj ničenergijskimi stavbami
|
Določba stanovanjskega zakona o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2022
|
Stanovanjski zakon obravnava različne instrumente načrtovanja, načrtovanja programov in sodelovanja, da se zagotovi ustrezno izpolnjevanje pravice do dostojnega in ustreznega stanovanja, vključno s sanacijo in izboljšanjem obstoječega stanovanjskega fonda ter obnovo in obnovo stanovanjskih okolij, v katerih se nahajajo. Zakon spodbuja povečanje ponudbe cenovno dostopnih in socialnih stanovanj z zagotavljanjem skladnosti z zahtevami, ki so trenutno določene za stavbe s skoraj ničelno porabo energije v skladu z osnovnim dokumentom o varčevanju z energijo (DB-HE) tehničnega zakonika o stavbah (CTE).
|
23
|
C2.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o kakovosti arhitekture in gradbenem okolju
|
Določba zakona o kakovosti arhitekture in gradbenem okolju o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2022
|
Sprejetje zakona o kakovosti arhitekture in gradbenem okolju, vključno s celostnim pristopom k sanaciji, ki bo spodbudil rast stavbnega fonda s skoraj ničelno porabo energije, ne le med novimi stavbami, temveč tudi med obstoječimi stavbami. Zakon določa načelo kakovosti arhitekture in grajenega okolja, določa okoljsko trajnost in prispevek k doseganju ciljev energetske učinkovitosti kot eno ključnih meril za ocenjevanje ter usmerja potrebno sanacijo stanovanjskega fonda v smeri celostnega pristopa k rehabilitaciji.
|
24
|
C2.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o uradih za prenovo („vse na enem mestu“)
|
Določba kraljevega odloka o uradih za prenovo o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Sprejetje kraljevega odloka, ki določa obseg uradov za prenovo („vse na enem mestu“) in njihovo financiranje. Organizira se konferenca o sektorskih stanovanjih, faza obveščanja javnosti in drugi pravni postopki pa se zaključijo pred dokončanjem kraljevega odloka.
|
25
|
C2.R6
|
M
|
Začetek veljavnosti sprememb horizontalnega zakona o lastnini za lažje financiranje rehabilitacije
|
Določba horizontalnega zakona o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2022
|
Spremembe zakona 49/1960 (zakon o horizontalnem premoženju) z dne 21. julija o etažni lastnini, da bi skupnosti lastnikov spodbudili k izvajanju prenove in izboljšav stavb ter dostopu do financiranja. Cilj predloga spremembe je skupnostim lastnikov olajšati sprejemanje odločitev o prenovitvi stavb, ki prispevajo k izboljšanju energijske učinkovitosti, in olajšati dostop do bančnega financiranja.
|
26
|
C2.I1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o regulativnem okviru za izvajanje programa obnove; in kraljevi zakonski odlok, ki ureja spodbude za dohodnino v podporo programu
|
Določba kraljeve uredbe in kraljeve uredbe-zakonov o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Sprejetje kraljevega odloka, ki opredeljuje regulativni okvir za izvajanje programa obnove; in kraljevi zakonski odlok, ki ureja spodbude za dohodnino v podporo programu. Kraljevi odlok, ki opredeljuje regulativni okvir, določa tehnične zahteve za zagotovitev skladnosti s 30-odstotnim povprečnim zmanjšanjem porabe primarne energije iz neobnovljivih virov. Pred dokončanjem kraljevega odloka se organizira sektorska konferenca o stanovanjih, faza obveščanja javnosti in drugi pravni postopki pa se zaključijo.
|
27
|
C2.I1
|
T
|
Zaključek ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj ali odločitev o dodelitvi pomoči za izvajanje ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj, s katerimi se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (vsaj 231000 ukrepov v vsaj 160000 edinstvenih stanovanjih)
|
|
Število
|
0
|
231 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Zaključenih je bilo vsaj 231000 ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj ali odločitev o dodelitvi pomoči za izvajanje teh ukrepov v vsaj 160000 posameznih stanovanjih, katerih cilj je v povprečju doseči vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (kumulativno). Za namene kazalnika je koncept stanovanja združljiv z opredelitvijo Eurostata („Stališče je soba ali niz sob – vključno z dodatki, lobiji in hodniki – v stalni stavbi ali strukturno ločenem delu stavbe, ki je zaradi načina, kako je zgrajena, obnovljena ali preoblikovana, namenjena za nastanitev v enem zasebnem gospodinjstvu vse leto“) in lahko po potrebi vključuje socialna ali javna stanovanja. Uporabljeni kazalniki za izboljšanje energetske učinkovitosti se akreditirajo z ustrezno energetsko izkaznico v okviru Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb. Število ukrepov sanacije stanovanj se določi kot vsota vseh ukrepov za izboljšanje in sanacijo (v razmejenih soseskah, na ravni stavb ali stanovanj), ki so bili izvedeni ali za katere je bila pomoč dodeljena z upravno odločbo, z izvajanjem ene od linij pomoči (popolna rehabilitacija ali elementi stavb) ali davčne spodbude. Povprečni odstotek prihranka porabe primarne energije iz neobnovljivih virov za namene skladnosti z minimalno vrednostjo 30 % se izračuna s tehtanjem sklopa sanacijskih ukrepov z zneskom pomoči ali financiranja, uporabljenega v okviru načrta za okrevanje in odpornost. Ta kazalnik vključuje ukrepe za izboljšanje in sanacijo v vseh občinah, ne glede na njihovo velikost. Za utemeljitev skladnosti z doseženimi prihranki energije se zahtevajo energetske izkaznice dokončanih del, ki se združijo, da se potrdijo povprečni doseženi prihranki energije.
|
28
|
C2.I1
|
T
|
Dokončani hektarji zemljišč na območjih ali soseskah, ki se obnavljajo, z vsaj 30-odstotnim zmanjšanjem povpraševanja po primarni energiji v povprečju
|
|
Število (v hektarjih)
|
0
|
600
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanih je bilo vsaj 600 hektarov zemljišč na območjih ali soseskah, ki se obnavljajo. Ta številka vključuje površino tistih okrožij ali mestnih območij, ki so bila predmet ukrepov na podlagi sporazumov v okviru programa. Ukrepi se izvajajo z zagotavljanjem tehničnih zahtev za zagotovitev skladnosti s 30-odstotnim povprečnim zmanjšanjem porabe primarne energije iz neobnovljivih virov pri prenovi stavb. Za utemeljitev skladnosti z doseženimi prihranki energije se zahtevajo energetske izkaznice dokončanih del, ki se združijo, da se potrdijo povprečni doseženi prihranki energije.
|
29
|
C2.I1
|
T
|
Dokončanje ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj, s katerimi se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (vsaj 410000 ukrepov v vsaj 285000 edinstvenih stanovanjih)
|
|
Število
|
231 000
|
410 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključenih je bilo vsaj 410000 ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj v vsaj 285000 edinstvenih stanovanjih, s katerimi se je v povprečju doseglo vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (kumulativno). Za namene kazalnika je koncept stanovanja združljiv z opredelitvijo Eurostata („Stališče je soba ali niz sob – vključno z dodatki, lobiji in hodniki – v stalni stavbi ali strukturno ločenem delu stavbe, ki je zaradi načina, kako je zgrajena, obnovljena ali preoblikovana, namenjena za nastanitev v enem zasebnem gospodinjstvu vse leto“) in lahko po potrebi vključuje socialna ali javna stanovanja. Uporabljeni kazalniki za izboljšanje energetske učinkovitosti se akreditirajo z ustrezno energetsko izkaznico v okviru Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb. Število sanacij stanovanj se določi kot vsota vseh ukrepov za izboljšanje in sanacijo (v razmejenih soseskah, na ravni stavb ali stanovanj), izvedenih z izvajanjem ene od linij pomoči (popolna sanacija ali elementi stavbe) ali davčne spodbude. Povprečni odstotek prihranka porabe primarne energije iz neobnovljivih virov za namene skladnosti z minimalno vrednostjo 30 % se izračuna s tehtanjem sklopa sanacijskih ukrepov z zneskom pomoči ali financiranja, uporabljenega v okviru načrta za okrevanje in odpornost. Ta kazalnik vključuje ukrepe za izboljšanje in sanacijo v vseh občinah, ne glede na njihovo velikost. Za utemeljitev skladnosti z doseženimi prihranki energije se zahtevajo energetske izkaznice dokončanih del, ki se združijo, da se potrdijo povprečni doseženi prihranki energije. (Izhodišče: 31. december 2024.)
|
30
|
C2.I2
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o opredelitvi regulativnega okvira za izvajanje programa o energetsko učinkovitih socialnih najemnih stanovanjih, ki izpolnjujejo merila energetske učinkovitosti
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Sprejetje kraljevega odloka o določitvi regulativnega okvira za izvajanje programa o energetsko učinkovitih socialnih najemnih stanovanjih v skladu z merili energetske učinkovitosti. V kraljevem odloku se določijo tehnične zahteve, da se pri gradnji stavb zagotovi cilj doseganja povpraševanja po primarni energiji, ki je vsaj 20 % manjše od zahteve za skoraj ničenergijske stavbe v skladu z nacionalnimi smernicami. V ta namen se zahteva omejitev vrednosti porabe primarne energije iz neobnovljivih virov na 80 % mejne vrednosti, določene v oddelku HE 0 osnovnega dokumenta o prihrankih energije (DB-HE) Pravilnika o tehničnih stavbah (CTE). Pred dokončanjem kraljevega odloka se organizira sektorska konferenca o stanovanjih, faza obveščanja javnosti in drugi pravni postopki pa se zaključijo.
|
31
|
C2.I2
|
T
|
Nova stanovanja, zgrajena za socialni najem ali po dostopnih cenah v skladu z merili energetske učinkovitosti
|
|
Število
|
0
|
20 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 20000 stanovanj, zgrajenih za socialni najem ali po dostopnih cenah v skladu z merili energetske učinkovitosti. Ta številka ustreza številu stanovanj, za katera je treba dokončati gradnjo, in zajema socialne najemnine po dostopnih cenah, kar potrjuje potrdilo ali dokazilo o dokončanju in uporabi stanovanj s strani pristojnega organa. Poleg tega se z energijsko izkaznico zagotovi skladnost z zahtevo, da se vrednost porabe primarne energije iz neobnovljivih virov omeji na 80 % mejne vrednosti, določene v oddelku HE 0 osnovnega dokumenta o prihrankih energije (DB-HE) tehničnega pravilnika o stavbah (CTE).
|
32
|
C2.I3
|
M
|
Dodelitev prenov stanovanjskih in nestanovanjskih stavb, s katero se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji
|
Združene odločitve avtonomnih skupnosti o koncesijah
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Najmanj 40000 prenov stanovanjskih stanovanj in 690 000 m 2 podeljenihnestanovanjskih stavb, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji. Enakovrednost se opredeli glede na zadevne povprečne prihranke energije, doseženena m² vsake vrste intervencije. Za namene kazalnika je koncept stanovanja združljiv z opredelitvijo Eurostata („Stališče je soba ali niz sob – vključno z dodatki, lobiji in hodniki – v stalni stavbi ali strukturno ločenem delu stavbe, ki je zaradi načina, kako je zgrajena, obnovljena ali preoblikovana, namenjena za nastanitev v enem zasebnem gospodinjstvu vse leto“) in lahko po potrebi vključuje socialna ali javna stanovanja. Uporabljeni kazalniki za izboljšanje energetske učinkovitosti se akreditirajo z ustrezno energetsko izkaznico v okviru Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb.
|
33
|
C2.I3
|
M
|
Dokončanje prenove stanovanjskih in nestanovanjskih stavb, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji
|
Združene energetske izkaznice dokončanih del—
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Najmanj 40000 stanovanjskih in 690 000 m 2 prenovljenihnestanovanjskih stavb, s čimer se je povpraševanje po primarni energiji v povprečju zmanjšalo za vsaj 30 %. Enakovrednost se opredeli glede na zadevne povprečne prihranke energije, doseženena m² vsake vrste intervencije. Za namene kazalnika je koncept stanovanja združljiv z opredelitvijo Eurostata „stanovanja je soba ali niz sob – vključno z dodatki, lobiji in hodniki – v stalni stavbi ali strukturno ločenem delu stavbe, ki je zaradi načina, kako je zgrajena, obnovljena ali preoblikovana, namenjena za nastanitev v enem zasebnem gospodinjstvu vse leto“ in lahko po potrebi vključuje socialna ali javna stanovanja. Uporabljeni kazalniki za izboljšanje energetske učinkovitosti se akreditirajo z ustrezno energetsko izkaznico v okviru Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb. Za utemeljitev skladnosti z doseženimi prihranki energije se zahtevajo energetske izkaznice dokončanih del, ki se združijo, da se potrdijo povprečni doseženi prihranki energije.
|
34
|
C2.I4
|
M
|
Dokončana prenova stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v občinah z manj kot 5000 prebivalci, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji
|
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Najmanj 4300 stanovanj in 230 000 m² nestanovanjskih stavb (vključno z javnimi, zasebnimi ali socialnimi stavbami), prenovljenih v občinah in na mestnih območjih z manj kot 5000 prebivalci, s čimer se je povpraševanje po primarni energiji v povprečju zmanjšalo za vsaj 30 %. Enakovrednost se opredeli glede na zadevne povprečne dosežene prihranke energije na m² za vsako vrsto intervencije. Za utemeljitev skladnosti z doseženimi prihranki energije se zahtevajo energetske izkaznice dokončanih del, ki se združijo, da se potrdijo povprečni doseženi prihranki energije.
|
35
|
C2.I4
|
T
|
Projekti čiste energije v občinah z manj kot 5000 prebivalci
|
|
Število
|
0
|
500
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Na lokalni ravni je bilo zaključenih vsaj 500 edinstvenih projektov na področju čiste energije v občinah z manj kot 5000 prebivalci. Značilnosti: Projekti, vključno s projekti, ki so bili dodeljeni na podlagi konkurenčnih razpisov, ali naložbami lokalnih organov v izboru ali kombinaciji naslednjega:
— Namestitev obnovljivih virov električne energije ali energije za ogrevanje in hlajenje za javne stavbe ali infrastrukturo (vključno z vsaj 80 % lastne porabe). Lahko vključuje daljinsko ogrevanje/hlajenje.
— Energetska prenova javnih stavb ali infrastrukture (z vsaj 30-odstotnim prihrankom primarne energije)
— Trajnostna mobilnost (projekti za prehod na druge oblike prevoza ali električno mobilnost)
— Zmanjšanje svetlobnega onesnaževanja z izboljšano javno razsvetljavo
— Lokalna energetska skupnost ali drugi projekti, ki jih vodi skupnost, v teh občinah.
|
36
|
C2.I5
|
T
|
Dokončanje prenove javnih stavb, da se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (vsaj 290 000 m 2)
|
|
Število (m2)
|
0
|
290 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 290 000 m 2( kumulativno) prenovljenih javnih stavb, ki v povprečju dosegajo vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji. Preverjanje potrdil o koncu gradnje ali potrdila o prevzemu del (avtonomne skupnosti) ali dokazil vsake občine prejemnice, kot je določeno v členu 30 zakona o subvencijah (38/2003), se preveri po zaključku projekta (EELL). Da se upraviči skladnost z doseženimi prihranki energije, je potrebno energetsko certificiranje dokončanih del, ki se združi, da se potrdijo povprečni doseženi prihranki energije.
|
37
|
C2.I5
|
T
|
Dokončanje prenove javnih stavb, da se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (vsaj 1 230 000 m 2)
|
|
Število (m2)
|
290 000
|
1 230 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 1 230 000 m 2 (kumulativno) prenovljenih javnih stavb, ki v povprečju dosegajo vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji. Preverjanje potrdil o koncu gradnje ali potrdila o prevzemu del (avtonomne skupnosti) ali dokazil vsake občine prejemnice, kot je določeno v členu 30 zakona o subvencijah (38/2003), se preveri po zaključku projekta (EELL). Da se upraviči skladnost z doseženimi prihranki energije, je potrebno energetsko certificiranje dokončanih del, ki se združi, da se potrdijo povprečni doseženi prihranki energije. (Izhodišče: 31. december 2024.)
|
38
|
C2.I6
|
T
|
Akcijski načrti v okviru španske agende za mesta
|
|
Število
|
0
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Najmanj 100 občin ima odobritev lokalnega akcijskega načrta (strategije za mesta), ki je opremljen z merili, določenimi v španski agendi za mesta, ki vsebuje oceno in smernice ukrepov v skladu z desetimi strateškimi cilji.
|
B.3. Opis reform in naložb za pridobitev posojila
Reforma 7 (C2.R7) – Program ukrepov za spodbujanje ponudbe najemniških stanovanj
Cilj tega ukrepa je spodbuditi povečanje ponudbe najemnih stanovanj, zlasti v socialnih stanovanjih in v mestih, kjer so se cene bolj zvišale.
Za obravnavo tega vprašanja ukrep vključuje:
·spremembo prečiščenega besedila zakona o sanaciji zemljišč in mest, odobrenega s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 7/2015 z dne 30. oktobra, s katero se uvedejo ukrepi za pospešitev postopkov urbanističnega načrtovanja, povezanih z ukrepi sanacije stavb in gradnjo stavb za namene socialnih stanovanj;
·objava priročnika s priporočili in najboljšimi praksami, ki bodo služili kot referenca za poenostavitev in pospešitev postopkov za izdajo dovoljenj za urbanistično načrtovanje s spodbujanjem (i) izmenjave znanja in izkušenj med upravami na lokalni, regionalni in centralni ravni, (ii) ukrepov za sistematizacijo in optimizacijo procesov ter (iii) prihodnjega razvoja pilotnih projektov v različnih teritorialnih okvirih.
Reforma se izvede do 30. junija 2025.
Naložba 7 (C2.I7) – Sklad za posojila ICO za spodbujanje socialnih stanovanj
Ta ukrep vključuje javne naložbe v instrument, instrument za posojila ICO za spodbujanje socialnih stanovanj, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja za gradnjo in prenovo energetsko učinkovitih socialnih in cenovno dostopnih stanovanj ter razvili kapitalske trge na teh področjih. Instrument deluje z zagotavljanjem posojil neposredno ali prek posrednikov zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 4 000 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravlja Instituto de Crédito Official (ICO) kot izvajalski partner. Instrument vključuje naslednje proizvodne linije:
·Neposredna posojila za gradnjo energetsko učinkovitih stavb. Stavbe morajo doseči vsaj 20 % manjšo porabo primarne energije od zahtev po energiji skoraj nič-energijskih stavb iz nacionalnih smernic.
·Neposredna posojila za prenovo obstoječih stavb. S prenovo se za vsaj 30 % zmanjša poraba primarne energije iz neobnovljivih virov.
·Linija za mediacijo: linija za posredovanje zajema posojila, ki jih organizacija ICO da komercialnim bankam, ki nato končnim upravičencem odobrijo posojila za gradnjo energetsko učinkovitih stavb ali obnovo obstoječih stavb.
Zgrajene in/ali prenovljene stavbe se morajo uporabljati za socialno ali cenovno dostopno najemnino ali prenesti v uporabo za socialno in cenovno dostopno najemnino za obdobje najmanj 50 let. Merila, ki se uporabljajo za določitev socialne in cenovno dostopne najemnine, so merila, določena v programu 6 kraljevega odloka 853/2021.
Za izvedbo naložbe v Sklad Španija in Mednarodna organizacija za kavo podpišeta izvedbeni sporazum, ki vsebuje naslednjo vsebino:
1.Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Končno odločitev o naložbi Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa se z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki.
2. Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a. Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
b. Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
C. Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
D. Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I.V primeru posojil: naložbena politika iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
II.Za naložbeno politiko se zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e. Zahteva, da končni upravičenci instrumenta ne prejemajo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3. Znesek, zajet v izvedbenem sporazumu, prosto strukturo za izvajalskega partnerja in zahtevo po reinvestiranju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4. Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
-Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
-Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
-Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz izvedbenega sporazuma ter mehanizma za okrevanje in odpornost, preden se zaveže financiranju operacije.
-Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom urada informacijskega pooblaščenca. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči in zahtevami glede podnebnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da mora posrednik nadzorovati, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in ali se spoštujejo pogoji iz veljavnih izvedbenih sporazumov in sporazumov o financiranju.
5. Zahteve za podnebne naložbe, ki jih izvaja izvajalski partner: vsaj 2 122 000 000 EUR naložb v mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k podnebnim ciljem v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
6. Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: Urad informacijskega pooblaščenca izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole za odsotnost navzkrižja interesov pri finančnih posrednikih se izvajajo in se izvajajo predhodno prek informacijskega sistema, kot je Minerva, za vse vpletene finančne akterje.
7. Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: Mednarodna organizacija ICO s finančnimi posredniki podpiše sporazume o financiranju v skladu s ključnimi zahtevami, ki se zagotovijo kot priloga k izvedbenemu sporazumu. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi sklad deluje, vključno z:
-Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
-Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
B.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojila
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L2
|
C2.R7
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe prečiščenega besedila zakona o rehabilitaciji zemljišč in mest
|
Določba revidiranega zakona o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Začetek veljavnosti spremembe prečiščenega besedila zakona o sanaciji zemljišč in mest, odobrenega s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 7/2015 z dne 30. oktobra. Predlog spremembe uvaja ukrepe za pospešitev postopkov urbanističnega načrtovanja, povezanih z ukrepi sanacije stavb in gradnjo stavb za namene socialnih stanovanj.
|
L3
|
C2.R7
|
M
|
Objava vodnika po najboljših praksah za poenostavitev in racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj za načrtovanje
|
Objava na spletu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Objava priročnika s priporočili in najboljšimi praksami, ki bodo služili kot referenca za poenostavitev in pospešitev postopkov za izdajo dovoljenj za urbanistično načrtovanje s spodbujanjem (i) izmenjave znanja in izkušenj med upravami na lokalni, regionalni in centralni ravni, (ii) ukrepov za sistematizacijo in optimizacijo procesov ter (iii) prihodnjega razvoja pilotnih projektov v različnih teritorialnih okvirih.
|
L4
|
C2.I7
|
M
|
Izvedbeni sporazum
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma.
|
L5
|
C2.I7
|
T
|
Instrument za posojila ICO za spodbujanje socialnih stanovanj: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (I)
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju
|
|
0
|
40 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Urad informacijskega pooblaščenca in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, s končnimi upravičenci sklenejo sporazume o pravnem financiranju za znesek, potreben za uporabo vsaj 40 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Urad informacijskega pooblaščenca pripravi poročilo, v katerem podrobno navede odstotek tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem, z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L6
|
C2.I7
|
T
|
Instrument za posojila ICO za spodbujanje socialnih stanovanj: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (II)
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju
|
|
40 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Urad informacijskega pooblaščenca in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, s končnimi upravičenci sklenejo sporazume o pravnem financiranju za znesek, potreben za uporabo 100 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 53 % tega financiranja prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L7
|
C2.I7
|
M
|
Instrument za posojila ICO za spodbujanje socialnih stanovanj: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija nakaže 4 000 000 000 EUR v instrument ICO.
|
C. KOMPONENTA 03: Okoljska in digitalna preobrazba kmetijsko-živilskega in ribiškega sistema
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost bo izboljšala gospodarsko, okoljsko in socialno trajnostnost, konkurenčnost in odpornost agroživilskega in ribiškega sektorja. Za dosego tega cilja se naložbe in reforme, vključene v to komponento španskega načrta za okrevanje in odpornost, osredotočajo na naslednje elemente:
a)Izboljšanje učinkovitosti in trajnosti namakanja;
b)spodbujanje trajnosti in konkurenčnosti kmetijstva in živinoreje;
c)uzakonitev strategije za spodbujanje digitalizacije v agroživilskem in podeželskem sektorju kot celoti; in
d)spodbujanje trajnostnosti, raziskav, inovacij in digitalizacije ribiškega sektorja.
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju naložb v inovacije in energijsko učinkovitost (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2019), izboljšanju dostopa do digitalnega učenja (priporočilo za posamezno državo št. 2 2020) ter o spodbujanju javnih in zasebnih naložb ter spodbujanju zelenega prehoda (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
C.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C3.R1) – Sprememba pravil, ki urejajo trgovinske odnose v prehranski verigi, vključno s spremembo zakona št. 12/2013 z dne 2. avgusta 2007 o ukrepih za izboljšanje delovanja prehranske verige
Cilj tega ukrepa je izboljšati delovanje prehranske verige s spremembo nacionalne zakonodaje, ki ureja trgovinske odnose v prehranski verigi (zakon 12/2013), vključno s prenosom Direktive (EU) 2019/633, vendar presega njen prenos. Ukrep zajema vsaj:
a)Razširitev področja uporabe zakonodaje z vključitvijo (i) trgovinskih odnosov z državami članicami in tretjimi državami, kadar se gospodarski subjekt nahaja v Španiji, ter (ii) surovin in drugih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije;
b)razširitev minimalne vsebine pogodb o živilih z vključitvijo (i) pogodbenih kazni, (ii) izjem zaradi višje sile in (iii) sklica na zahtevo vpletenih strank za mediacijo za obravnavo primerov nesporazuma;
c)razširitev seznama nepoštenih poslovnih praks, kot sta enostranska sprememba pogodb v smislu obsega ali vračilo neprodanih izdelkov; in
d)ob priznavanju Agencije za informiranje in nadzor živil kot organa, odgovornega za vzpostavitev in razvoj nadzornega sistema, potrebnega za preverjanje skladnosti z zakonodajo na nacionalni ravni, in kot kontaktne točke za sodelovanje med izvršilnimi organi, pa tudi z Evropsko komisijo in avtonomnimi skupnostmi na njihovih teritorialnih območjih.
Ukrep dopolnjuje (i) kraljevi zakonski odlok 5/2020 z dne 25. februarja 2020, s katerim so bili sprejeti nujni ukrepi v zvezi s kmetijstvom in hrano, ter (ii) Zakonom št. 8/2020 za spremembo zakona št. 12/2013 o nujnih ukrepih za izboljšanje delovanja prehranske verige.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2021.
Reforma 2 (C3.R2) – Razvoj in pregled regulativnega okvira za okoljsko trajnost živinoreje
Ta ukrep bo izboljšal okoljsko trajnost živinoreje z razvojem in revizijo zakonodajnega okvira, kot sledi:
a)Razvoj splošnega registra najboljših razpoložljivih tehnologij (BAT) za lažje izračunavanje emisij onesnaževal in emisij toplogrednih plinov na prašičjih in perutninskih farmah ter zajetje drugih okoljskih podatkov. Zagotavlja boljšo oceno skladnosti živinorejcev z obveznostmi glede emisij toplogrednih plinov in onesnaževal.
b)Postopna revizija zakonodaje o načrtovanju v živinorejskih sektorjih, ki določa zahteve glede lokacije, razdalje, velikosti, zdravstvenih pogojev, biološke varnosti ter okoljske infrastrukture in infrastrukture za dobro počutje živali na kmetijah v sektorjih, ki jo že imajo (gojenje prašičev), ter vzpostavitev novega regulativnega okvira v sektorjih (perutninsko kmetijstvo), ki še niso bili regulirani. Določi posamezne sektorske obveznosti za zmanjšanje emisij, pri čemer določi zahteve glede na njihov prispevek k nastajanju onesnaževal ob uporabi načela sorazmernosti.
Ukrep vključuje obe zakonodajni določbi, ki naj bi bili objavljeni do konca leta 2022. Predvideva tudi, da se bo do 31. decembra 2023 za prašičje in perutninske farme začelo izvajati splošni register najboljših razpoložljivih tehnologij. Revidirana zakonodaja o načrtovanju se začne uporabljati postopoma v približno dveh letih od njene objave.
Poleg tega je cilj tega ukrepa:
a)Izboljšanje biološke zaščite pri prevozu živine v zvezi s prenosljivimi živalskimi boleznimi. Nova uredba bo vključila digitalizacijo in nove tehnologije v vozila, ki se uporabljajo kot prevozna sredstva ter centri za čiščenje in razkuževanje.
b)Ureditev uporabe antibiotikov pri vrstah, ki so pomembne za živino, z uporabo metode za izračun redne in četrtletne porabe antibiotikov na živinorejo in nacionalnega referenčnega kazalnika. Uredba opisuje ukrepe, ki jih je treba sprejeti na podlagi rezultatov. Zakonodaja določa prehodno obdobje enega leta za tista živinorejska gospodarstva, ki v svoji sektorski zakonodaji niso obvezana imeti integriranega sistema upravljanja.
Ukrep se izvede do 30. junija 2024.
Reforma 3 (C3.R3) – Zakonodajni okvir o trajnostni prehrani na kmetijskih tleh in zakonodaja o onesnaževanju kmetijskega izvora
Cilj tega ukrepa je urediti gnojenje v kmetijstvu, da se dosledno obravnavajo različni viri vnosa hranil v kmetijska zemljišča. Poleg tega zagotavlja tehnično svetovanje kmetom, da jim pomaga pri izpolnjevanju pravnih zahtev in racionalizaciji gnojenja. To pomeni: (I) obravnava škodljive učinke podnebnih sprememb; (II) zmanjšanje onesnaževanja vode z nitrati in fosfati kmetijskega izvora; in (iii) izboljšanje kakovosti zraka.
Predlagani zakonodajni okvir je povezan z drugim pravnim instrumentom: osnutek kraljevega odloka o varstvu voda pred razpršenim onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (ki bo nadomestil kraljevi odlok 261/1996 z dne 16. februarja). Povezan je tudi s pripravo akcijskega načrta za preprečevanje, odpravo in zmanjšanje razpršenega onesnaževanja z nitrati, zlasti iz kmetijskih virov. S tem ukrepom se uvede kraljevi odlok, s katerim se prenaša Direktiva 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov, ki določa ambicioznejše cilje kot direktiva o nitratih in povečuje konvergenco s cilji vodnega načrtovanja iz okvirne direktive o vodah.
Ukrep se izvede do 31. marca 2023.
Reforma 4 (C3.R4) – Spodbujanje upravljanja in trajnostnega upravljanja namakanja v Španiji
Cilj tega ukrepa je vzpostaviti mehanizem upravljanja na nacionalni ravni, ki bo vsem sektorjem in ravnim zadevnih javnih organov omogočil sodelovanje na področju namakanja. To vključuje okoljsko trajnostnost, merila za izvajanje in vidike, povezane z veljavno zakonodajo. Z ukrepom se vzpostavi observatorij za trajnost namakanja v Španiji, da se zagotovijo podatki o gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivih namakanja na ozemlju.
Reforma se izvede do 31. decembra 2022.
Reforma 5 (C3.R5) – Izvajanje akcijskega načrta II strategije za digitalizacijo kmetijsko-živilskih in podeželskih območij
Namen tega ukrepa je nadaljevati izvajanje španske strategije za digitalizacijo kmetijsko-živilskih in podeželskih območij, ki jo je španska vlada sprejela marca 2019. Ukrep določa drugi akcijski načrt, ki ustreza trem osnovnim ciljem strategije: (I) zmanjšanje digitalnega razkoraka; (II) spodbujanje uporabe podatkov; ter (iii) spodbujanje razvoja podjetij in novih poslovnih modelov.
Ukrep še naprej podpira sprejetje in vključevanje digitalnih procesov ter znanj in spretnosti v gospodarsko dejavnost, povezano s podeželskimi območji in njihovo družbeno strukturo. Ukrep oblikuje, izdela in izvaja drugi akcijski načrt strategije za digitalizacijo agroživilskega sektorja in podeželskih območij.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 6 (C3.R6) – Revizija nacionalnega regulativnega okvira za ureditev trajnostnega ribištva
Cilj tega ukrepa je: (I) spodbujanje vključevanja gospodarske in socialne trajnosti v upravljanje ribištva; (II) zagotoviti večjo pravno varnost za vse akterje v ribiškem sektorju; ter (iii) zagotoviti večjo preglednost, posodobitev in digitalizacijo upravljanja ribištva. Ukrep upošteva cilje politik in izzivov EU, vključno z reformo skupne ribiške politike, strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030, morske strategije in cilje trajnostnega razvoja.
Za dosego teh ciljev se z ukrepom doseže naslednje:
a)Revizijo veljavnega zakona o ribištvu, da bi ga uskladili z novimi trajnostnimi merili in potrebami po raziskavah na področju ribištva;
b)posodobitev upravljanja različnih orodij, metod in popisov nacionalnih ribolovnih območij s kraljevim odlokom; in
c)izvajanje zakona za posodobitev sistemov nadzora, inšpekcijskih pregledov in sankcij na področju ribištva.
Kraljevi odlok o nadgradnji upravljanja različnih orodij, metod in pritožb na nacionalnih ribolovnih območjih naj bi bil objavljen do 30. junija 2022.
Ukrep se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 1 (C3.I1) – Načrt za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti namakanja
Cilj tega ukrepa je izboljšati učinkovitost in trajnost namakanja s sklopom izbranih ukrepov. Spodbuja varčevanje z vodo in energijsko učinkovitost pri namakalnih dejavnostih. Ti ukrepi vključujejo:
a)Posodobitev ukrepov, ki vključujejo vsaj: (I) ukrepe na območjih, ki nadomeščajo površinske ali podzemne vode z uporabo nekonvencionalnih vodnih virov (kot so predelana voda v skladu z Uredbo (EU) 2020/741 in razsoljena voda v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno, 2021/C58/01) kot del procesa posodobitve; in (ii) ukrepi, ki povečujejo prihranke vode ali dosegajo nadaljnje zmanjšanje povpraševanja po vodi ali večje prihranke energije;
b)posodobitev namakalnih sistemov z energetskim učinkom, vključno z (i) prednostno obravnavo ukrepov, ki za svoje delovanje ne potrebujejo električne energije, pred tistimi, ki jo potrebujejo ali potrebujejo energijo iz obnovljivih virov; in (ii) ukrepe za posodobitev za spodbujanje energetske samozadostnosti, vključno z uporabo energije iz obnovljivih virov; in
c)spodbujanje novih tehnologij, kot so: (I) ukrepe, ki omogočajo višje ravni izvajanja novih tehnologij in inovacij za doseganje učinkovitejšega namakanja; in (ii) ukrepi, ki predlagajo višjo stopnjo intenzivnosti pri posodabljanju namakanja.
Ukrep izvaja javno podjetje Sociedad Estatal de Infraestructuras Agrarias (SEIASA). V ta namen sporazum med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA ureja javno-zasebno financiranje naložb v posodobitev namakanja, merila za izbiro projektov, postopke izvajanja načrta in seznam ukrepov, ki jih je treba izvesti. Ta seznam ukrepov vključuje vsaj:
a)Nadomestitev uporabe podzemne ali površinske vode z uporabo nekonvencionalnih vodnih virov (predelana voda ali razsoljena voda v skladu s tehničnimi smernicami, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01));
b)izvajanje sistemov za urejanje voda (rezervov), ki omogočajo gravitacijsko namakanje;
c)zamenjavo jarkov na prostem s podzemnimi cevmi;
d)izdelavo sistemov filtriranja in črpanja; in
e)namestitev števcev in sistemov daljinskega upravljanja.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti se razsoljena voda proizvaja z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju. Vse namakalne dejavnosti se izvajajo v skladu z okvirno direktivo o vodah, potrebne presoje vplivov na okolje se izvedejo v skladu z direktivama 2009/147/ES in 92/43/EGS, izvajajo pa se tudi potrebni blažilni ukrepi za varstvo okolja.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C3.I2) – Načrt za spodbujanje trajnosti in konkurenčnosti kmetijstva in živinoreje (I): Posodobitev laboratorijev za zdravje živali in rastlin
Ta ukrep bo izboljšal prehransko varnost v kmetijskem in živinorejskem sektorju z zagotavljanjem hitrih ukrepov v odziv na izbruhe bolezni živali, vključno s tistimi, ki prizadenejo ljudi, in škodljivih organizmov na rastlinah z gradnjo objektov s stopnjo biološke varnosti 3. Ukrep zlasti zagotavlja začetek obratovanja naslednjih objektov:
a)laboratorij za biološko varnost na ravni 3 (LSCA-Santa Fe);
b)objekt za biološko varnost živali na ravni 3 (LCV-Algete); in
c)nacionalni laboratorij za zdravstveno varstvo rastlin v Lugu.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 3 (C3.I3) – Načrt za spodbujanje trajnosti in konkurenčnosti kmetijstva in živinoreje (II): Krepitev zmogljivosti in sistemov biološke zaščite v drevesnicah, centrih za čiščenje in razkuževanje
Ta ukrep krepi preprečevanje bolezni živali in škodljivih organizmov rastlin ter zaščito pred njimi, katerih pojavnost se je zaradi podnebnih sprememb povečala, in sicer z izboljšanjem krepitve zmogljivosti in sistemov biološke zaščite v drevesnicah ter centrih za čiščenje in razkuževanje. Krepi sisteme biološke zaščite v objektih, v katerih se proizvaja rastlinski razmnoževalni material, ki imajo pomembno vlogo pri pridobivanju nenapadenega materiala z zmanjšanjem uporabe fitofarmacevtskih sredstev.
Podpora je v obliki pomoči za naložbe, namenjene kmetijskim gospodarstvom z rastlinskim razmnoževalnim materialom ter centrom za čiščenje in razkuževanje prevoznih sredstev za žive živali. Zlasti so predvidena nepovratna sredstva za tehnološko izboljšanje teh objektov z avtomatizacijo, robotizacijo in namestitvijo novih sistemov čiščenja in razkuževanja, kot je termična razkuževanje.
Ukrep vključuje okrepitev vsaj 465 centrov za čiščenje in razkuževanje ter centrov za pridelavo rastlinskega razmnoževalnega materiala s povečanim usposabljanjem in sistemi biološke zaščite.
Naložba se izvede do 30. septembra 2024.
Naložba 4 (C3.I4) – Načrt za spodbujanje trajnosti in konkurenčnosti kmetijstva in živinoreje (III): Naložbe v precizno kmetijstvo, energijsko učinkovitost in krožno gospodarstvo v kmetijskem in živinorejskem sektorju
Ta ukrep spodbuja trajnost in konkurenčnost kmetijskega in živinorejskega sektorja z naložbami v: (I) precizno kmetijstvo; (II) energetsko učinkovitost; (III) krožno gospodarstvo; in (iv) uporabo energije iz obnovljivih virov.
Natančneje, naložbe se nanašajo na naslednje:
a)Izvajanje novih sistemov za ravnanje s kmetijskimi odpadki ter živinskimi odpadki in njihovimi stranskimi proizvodi, vključno s strukturnimi reformami;
b)posodobitev rastlinjakov, tako njihovih naprav kot opreme;
c)spodbujanje uporabe bioplinov in obnovljivih virov energije; in
d)zbiranje podatkov v realnem času z uporabo senzorjev, ki omogočajo uporabo preciznega kmetijstva in tehnologije na kmetijah, kar vključuje uvedbo satelitskih navigacijskih sistemov (GNSS) in geolokacijo v živinoreji.
Ukrep se izvaja v obliki individualnih ali kolektivnih naložb v kmetijska gospodarstva ali podjetja za kmetijske storitve. Vsaj 5000 kmetij mora dokončati projekte za precizno kmetijstvo, energijsko učinkovitost, krožno gospodarstvo in uporabo energije iz obnovljivih virov.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 5 (C3.I5) – Strategija za digitalizacijo agroživilskega in gozdarskega sektorja ter podeželskega okolja: razvoj ukrepov za podporo digitalizaciji in podjetništvu v agroživilskem in gozdarskem sektorju ter podeželskem okolju
Ta ukrep določa ukrepe v strategiji za digitalizacijo agroživilskega, gozdarskega in podeželskega sektorja, ki jo je španska vlada sprejela marca 2019, in v drugem akcijskem načrtu za obdobje 2021–2023. Ukrepi vključujejo:
a)Posebno proračunsko vrstico za podporo MSP v agroživilskem sektorju za spodbujanje inovativnih in digitalnih poslovnih projektov, ki se bo izvajala z zagotavljanjem participativnih posojil;
b)vozlišče za digitalne inovacije za podjetja v agroživilskem sektorju, ki se bo izvajalo z interno pogodbo in javnimi naročili s konkurenčnim razpisnim postopkom;
c)opazovalna skupina za digitalizacijo v agroživilskem sektorju prek partnerskega sporazuma med MAPA in sodelujočim organom; in
d)platforma svetovalcev sistema znanja in informacij na področju kmetijstva (AKIS), ki bo delovala kot orodje za spodbujanje prenosa znanja in informacij med akterji AKIS, ki se bo izvajala prek notranjega naročila in javnih naročil s konkurenčnim razpisnim postopkom.
V okviru ukrepa vsaj 60 kmetijsko-živilskih MSP izvaja inovativne in digitalne poslovne projekte, ki so skladni s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in se do konca leta 2023 financirajo s participativnimi posojili.
Za zagotovitev skladnosti ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), pravni sporazum med ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano ter Empresa Nacional de Innovación (ENISA) in kasnejša naložbena politika finančnega instrumenta:
I.zahteva uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnostnosti za sklad InvestEU; in
II.izključitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti in sredstva, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju;
III.zahteva, da agencija ENISA preveri pravno skladnost projektov z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnostnosti.
Podpirajo se nobene dejavnosti, povezane z zajemanjem in shranjevanjem ogljika.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 6 (C3.I6) – Načrt za spodbujanje trajnostnosti, raziskav, inovacij in digitalizacije v ribiškem sektorju (I): Posodobitev mreže morskih rezervatov, pomembnih za ribištvo
Cilj tega ukrepa je posodobiti mrežo morskih rezervatov, ki so v interesu ribištva, z naslednjimi ukrepi:
a)Pridobitev dveh podpornih plovil za posebne namene, da se zagotovita nadzor in nadzor dejavnosti, ki se izvajajo v rezervah;
b)izvajanje informacijske in komunikacijske tehnologije, da se omogočita nadzor in spremljanje rezerv, in sicer vsaj z nakupom dronov z zadostno močjo, da se omogočijo dejavnosti nadzora in spremljanja ter optimizirajo obstoječa sredstva;
c)razširitev mreže rezerv z oblikovanjem nove morske rezerve; in
d)posodobitev obstoječega morskega rezervata Isla de Alborán in njegove okolice, da bi olajšali dostop, izboljšali njegovo energetsko učinkovitost in ga opremili z ustreznimi objekti (tj. radarsko radijsko povezavo do polotoka) za spremljanje in nadzor rezerve.
Nakup dveh podpornih plovil za posebne namene ter uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije za omogočanje nadzora in spremljanja se izvajata s postopki javnega naročanja.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Podporni plovili za posebne namene sta zlasti najboljša razpoložljiva tehnologija z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju. Naložba v zvezi s širitvijo mreže morskih rezervatov obsega študijo za oblikovanje novega morskega rezervata, ki naj bi se izvedla na podlagi interne pogodbe. Enako velja za načrtovana dela za posodobitev rezervata Isla de Alborán in njegove okolice, ki vključuje potrebno študijo o gradnji in optimizaciji energije.
Naložba se izvede do 31. decembra 2024.
Naložba 7 (C3.I7) – Načrt za spodbujanje trajnostnosti, raziskav, inovacij in digitalizacije ribiškega sektorja (II): Spodbujanje raziskav na področju ribištva in akvakulture ter podpiranje usposabljanja
S tem ukrepom se izboljšata količina in kakovost znanstvenih spoznanj, ki so podlaga za odločanje v zadevah upravljanja ribištva. Pobuda vključuje: (I) nakup vsaj dveh akustičnih sond za opremljanje dveh obstoječih ribiških in oceanografskih raziskovalnih plovil, da se zagotovi kakovost podatkov, pridobljenih za znanstveno oceno različnih staležev pelagičnih vrst; ter (ii) spodbujanje raziskav na področju ribištva in ribogojstva, da se zagotovi ekosistemski pristop k odločanju pri upravljanju ribištva.
Nakup obeh akustičnih sond se izvede na podlagi postopka oddaje javnega naročila, v katerem se ponudba izvede izključno. Spodbujanje raziskav na področju ribištva in ribogojstva se doseže s podpisom sporazumov z javnimi raziskovalnimi ustanovami in po potrebi z dodelitvijo lastnih sredstev za zaposlovanje opazovalcev na krovu ali z javnimi razpisi.
Naložba se izvede do 30. junija 2022.
Naložba 8 (C3.I8) – Načrt za spodbujanje trajnostnosti, raziskav, inovacij in digitalizacije ribiškega sektorja (III): Tehnološki razvoj in inovacije v ribištvu in ribogojstvu
Cilj tega ukrepa je vzpostaviti okoljsko, gospodarsko in socialno bolj trajnosten sektor ribištva in ribogojstva z dvema vrstama ukrepanja:
a)Vzpostavitev javno-zasebnih partnerstev za spodbujanje modre rasti v sektorju, da bi se izvajali projekti, ki spodbujajo procese modrega gospodarstva; in
b)podpora tehnološkemu razvoju in inovacijam v sektorju.
Ukrep predvideva dokončanje vsaj 20 raziskovalnih, razvojnih in inovacijskih projektov za sprejetje novih tehnologij, ki spodbujajo odpornost in trajnostnost sektorja ribištva in akvakulture.
Naložba se izvede do 31. decembra 2023.
Naložba 9 (C3.I9) – Načrt za spodbujanje trajnostnosti, raziskav, inovacij in digitalizacije v ribiškem sektorju (IV): Digitalizacija in uporaba IKT v ribiškem sektorju
Cilj tega ukrepa je izboljšati nadzor nad ribolovnimi dejavnostmi, da se zagotovi okoljska trajnost ter srednje- in dolgoročna sposobnost preživetja ribiškega sektorja. Ukrep zajema dve vrsti ukrepanja:
a)Shemo pomoči za digitalizacijo sektorja ribištva in akvakulture, vključno s (i) pomočjo za naprave za elektronsko predložitev ulova in njihovo geolokacijo za plovila, krajša od 12 metrov; in (ii) pomoč za namestitev nadzornega sistema s kamerami za daljinsko spremljanje ribištva in boj proti zavržkom za plovila, daljša od 24 metrov; in
b)sodobne rešitve IKT za nadzor ribištva, vključno z (i) sistemom za evidentiranje ulova z možnostjo sledenja plovilom, krajšim od 12 metrov; (II) vzpostavitev letalske službe z droni za nadzor in nadzor ribištva ter sistema za spremljanje ulova ribiških plovil, daljših od 24 metrov, na daljavo; ter (iii) naprave in programsko opremo (tj. namestitev drugega požarnega zidu) za okrepitev varnosti španskega informacijskega sistema za ribištvo.
Digitalizacija španskega sektorja ribištva in akvakulture se izvaja v obliki nepovratnih sredstev za konkurenčne razpisne postopke, izvajanje sodobnih rešitev IKT za nadzor ribištva pa poteka z odprtimi in centraliziranimi javnimi naročili.
Naložba se izvede do 31. decembra 2024.
Naložba 10 (C3.I10) – Načrt za spodbujanje trajnostnosti, raziskav, inovacij in digitalizacije ribiškega sektorja (V): Podpora boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu
Ta ukrep podpira boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ki še naprej ogroža morske ekosisteme. V ta namen ukrep podpira naslednje naložbe:
a)Nakup štirih patruljnih plovil; in
b)posodobitev treh patruljnih plovil na odprtem morju, ki se uporabljajo za boj proti nezakonitemu, prijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.
Ukrep se izvaja s postopkom javnega naročanja za gradnjo patruljnih plovil in s spremembo sporazuma s špansko mornarico v primeru morskih patruljnih plovil, ki zagotavlja pravno kritje za prenos na mornarico, ki upravlja zgoraj navedena posodobitvena dela.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti nakupi in posodobitve plovil so lahko le najboljša razpoložljiva tehnologija z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju.
Naložba se izvede do 31. marca 2026.
Naložba 11 (C3.I11) – Načrt za spodbujanje trajnostnosti, raziskav, inovacij in digitalizacije v ribiškem sektorju (VI): Podpora za financiranje ribiškega sektorja
Ta ukrep zagotavlja financiranje naložbenih projektov v ribiškem sektorju z zagotovitvijo posojila Sociedad Anónima Estatal de Caución Agraria (SAECA). Cilj ukrepa je ustvariti finančno linijo za financiranje projektov, povezanih z ukrepi za trajnostni ribolov, vključno z: (I) izboljšanje delovnih in varnostnih pogojev; (II) digitalizacijo postopkov in sistemov; (III) izboljšanje vrednosti in sledljivosti proizvodov; (IV) iskanje novih proizvodov in predstavitev, vključno z embalažo; ter (v) spodbujanje inovacij, izboljšanje in učinkovitost energije ter prehod na energijo z manjšimi podnebnimi učinki.
Ukrep se izvaja s sporazumom med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano ter SAECA za podporo financiranju naložbenih projektov v ribiškem sektorju. Mehanizem temelji na posojilu SAECA za vzpostavitev linije financiranja, namenjene ponovnemu jamstvu za projekte z ukrepi, povezanimi s trajnostnimi ribolovnimi dejavnostmi. Sporazum vključuje pogoj, ki zagotavlja, da so naložbe, izvedene s tem financiranjem, skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01).
Za zagotovitev skladnosti ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), se pravni sporazum med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano ter SAECA in kasnejša naložbena politika finančnega instrumenta
I.zahteva uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnostnosti za sklad InvestEU; in
II.izključitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti in sredstva, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju; in
III.zahteva, da agencija SAECA preveri pravno skladnost projektov z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnostnosti.
Naložba se izvede do 30. junija 2022.
C.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
39
|
C3.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona 5/2020 o nujnih ukrepih v zvezi s kmetijstvom in hrano ter zakona št. 8/2020 o spremembi zakona št. 12/2013 o ukrepih za izboljšanje delovanja prehranske verige
|
Določbe kraljeve uredbe-zakona 5/2020, zakona 8/2020, zakona št. 12/2013 o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona 5/2020 (februar 25 2020) z nujnimi ukrepi na področju kmetijstva in hrane, da bi s spremembo nacionalne zakonodaje, ki ureja trgovinske odnose v prehranski verigi, izboljšali delovanje prehranske verige. Glavni cilji so doseči, da cene živil krijejo stroške proizvodnje, preprečiti uničenje vrednosti v prehranski verigi in prepovedati promocije, katerih namen je zavajanje potrošnikov glede cene in podobe proizvodov.
Začetek veljavnosti zakona št. 8/2020 o spremembi zakona št. 12/2013 o nujnih ukrepih za izboljšanje delovanja prehranske verige, da se s sprejetjem zakona potrdi zgoraj navedeni kraljevi zakonski odlok.
|
40
|
C3.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti druge spremembe zakona št. 12/2013 o ukrepih za izboljšanje delovanja prehranske verige
|
Določba zakona št. 12/2013 o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Začetek veljavnosti druge spremembe zakona št. 12/2013 o ukrepih za izboljšanje delovanja prehranske verige, ki presegajo minimalne zahteve iz Direktive (EU) 2019/633. Ta pravna sprememba spodbuja različne ukrepe za bolj pregledno in uravnoteženo prehransko vrednostno verigo, kar pomeni spremembe (i) razširjenega področja uporabe zakonodaje na trgovinske odnose; (II) minimalna vsebina pogodb o živilih se razširi na praktično vse transakcije.
|
41
|
C3.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti regulativnega okvira za razvoj splošnega registra najboljših razpoložljivih tehnologij na kmetijah za obveščanje o emisijah onesnaževal in toplogrednih plinov ter reforma zakonodaje o načrtovanju z merili za kmetije v vseh sektorjih
|
Določba regulativnega okvira o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Regulativni okvir za razvoj splošnega registra najboljših razpoložljivih tehnologij olajšuje izračune emisij onesnaževal in toplogrednih plinov na prašičjih in perutninskih farmah ter evidentiranje drugih okoljskih podatkov. Postopna revizija zakonodaje o načrtovanju v živinorejskem sektorju bo urejala zahteve glede lokacije, velikosti, sanitarnih pogojev in infrastrukture na kmetijah, spremenila zahteve za prašičje farme in ustvarila nov regulativni okvir za perutninski sektor.
|
422
|
C3.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti uredbe za izboljšanje biološke zaščite pri prevozu živine in uredbe o trajnostni rabi antibiotikov pri živinoreji
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka za izboljšanje biološke varnosti prevoza živine in kraljevega odloka o trajnostni rabi antibiotikov pri vrstah, pomembnih za živino, v skladu z opisom ukrepa.
|
42
|
C3.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti normativnega okvira za trajnostno prehrano v kmetijskih tleh.
|
Določba normativnega okvira o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2023
|
Ta normativni okvir je namenjen urejanju gnojenja in spodbujanju tehničnega svetovanja kmetom za racionalizacijo gnojenja in izpolnjevanje pravnih zahtev.
|
43
|
C3.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o mehanizmu upravljanja za izboljšanje španskega namakalnega sistema.
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
S kraljevim odlokom se vzpostavi mehanizem upravljanja na nacionalni ravni, tako da lahko prizadeti sektorji sodelujejo pri vidikih, povezanih s španskim namakanjem, kot so trajnost, merila za izvajanje, predpisi itd. Namenjen je tudi ustanovitvi opazovalne skupine za trajnostno namakanje v Španiji.
|
44
|
C3.R5
|
M
|
Sprejetje drugega akcijskega načrta strategije za digitalizacijo agroživilskega sektorja in podeželskih območij.
|
Objava na spletni strani Ministrstva za kmetijstvo
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Ukrep zagotavlja kontinuiteto strategije za digitalizacijo agroživilskega sektorja in podeželskega okolja z drugim načrtom, katerega cilji so zmanjšanje digitalnega razkoraka, spodbujanje uporabe podatkov ter spodbujanje razvoja podjetij in novih poslovnih modelov.
|
45
|
C3.R6
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o upravljanju nacionalnih ribolovnih območij
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Kraljevi odlok usklajuje upravljanje različnih orodij, metod in popisov nacionalnih ribolovnih območij, s čimer omogoča boljše upravljanje podjetij ter upošteva cilje glavnih politik in izzivov EU, kot so med drugim reforma skupne ribiške politike, strategija za biotsko raznovrstnost do leta 2030, morske strategije ali cilji trajnostnega razvoja.
|
423
|
C3.R6
|
M
|
Začetek veljavnosti revizije zakona o ribištvu in zakona za posodobitev sistemov nadzora, inšpekcijskih pregledov in sankcij na področju ribištva.
|
Določba v zakonih o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Začetek veljavnosti revizije zakona o ribištvu in zakona za posodobitev sistemov nadzora, inšpekcijskih pregledov in sankcij na področju ribištva v skladu z opisom ukrepa.
|
46
|
C3.I1
|
T
|
Začetek veljavnosti pogodbenega sporazuma med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA za podporo izboljšanju in trajnosti namakanih območij (faza I)
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
260
|
Q3
|
2021
|
Sporazum o sodelovanju med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA (faza I; Izvrševanje proračuna v višini 260 000 000 EUR) izvaja pogoje načrta za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti namakanja, ki se izvaja s to naložbo. Ta pravna norma med drugim ureja ureditev javnega/zasebnega financiranja za te naložbe v posodobitev namakanja, merila za izbiro projektov, postopke izvajanja načrta in seznam ukrepov, ki jih je treba izvesti v zvezi z izvrševanjem proračuna v okviru tega ukrepa.
|
47
|
C3.I1
|
T
|
Izvajanje sporazuma med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA o podpori izboljšanju in trajnosti namakanih območij (faza II)
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
303
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Sporazum o sodelovanju med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA (faza II; 303 000 000 EUR izvrševanja proračuna) izvaja pogoje načrta za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti namakanja, ki se izvaja s tem naložbenim projektom. Ta pravna norma med drugim ureja ureditev javnega/zasebnega financiranja za te naložbe v posodobitev namakanja, merila za izbiro projektov, postopke izvajanja načrta in seznam ukrepov, ki jih je treba izvesti v zvezi z izvrševanjem proračuna v okviru tega ukrepa.
|
424
|
C3.I1
|
T
|
Izvajanje dodatka k sporazumu med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA o podpori izboljšanja in trajnosti namakanih območij (faza II)
|
|
V milijonih EUR
|
303
|
453
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dodatek k sporazumu o sodelovanju med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA (razširitev faze II; 150 000 000 EUR izvrševanja proračuna) izvaja pogoje načrta za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti namakanja, ki se izvaja s tem naložbenim projektom. Ta pravna norma med drugim ureja ureditev javnega/zasebnega financiranja za te naložbe v posodobitev namakanja, merila za izbiro projektov, postopke izvajanja načrta in seznam ukrepov, ki jih je treba izvesti v zvezi z izvrševanjem proračuna v okviru tega ukrepa. (Izhodišče: 30. junij 2022 na podlagi cilja 47)
|
48
|
C3.I1
|
T
|
Posodobitev namakalnih sistemov, posodobljena v smislu varčevanja z vodo in energijske učinkovitosti
|
|
Število (v hektarjih)
|
0
|
125 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 125000 hektarjev namakalnih sistemov je bilo posodobljenih v smislu varčevanja z vodo in energijske učinkovitosti. Površina, posodobljena z naložbami načrta za okrevanje in odpornost, ter tipologija izvedenih ukrepov se odražajo v sporazumih o sodelovanju, ki jih SEIASA podpiše s prizadetimi skupnostmi uporabnikov vode. V teh sporazumih se določijo posebni ukrepi, ki jih je treba izvesti za zagotavljanje prihrankov vode in energetske učinkovitosti v posodobljenih namakalnih sistemih. Nekateri ukrepi, ki se bodo izvajali s tem načrtom, so: (I) nadomestitev uporabe podzemne ali površinske vode z uporabo nekonvencionalnih vodnih virov (predelanih ali razsoljenih v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno) (2021/C58/01), (ii) izvajanje sistemov za urejanje voda, ki omogočajo gravitacijsko namakanje (z uporabo razlike v nadmorski višini, tako da prenos vode ne zahteva uporabe energije), (iii) nadomestitev energije iz fosilnih virov, ki je potrebna za črpanje z obnovljivimi viri energije (predvsem fotovoltaičnimi viri), (iv) zamenjava jarkov na prostem iz betona ali zemlje z zakopanimi cevmi, (v) izdelava filtrirnih in črpalnih postaj ter (vi) namestitev števcev in sistemov daljinskega upravljanja. Do drugega četrtletja 2026 se posodobi vsaj 125000 hektarjev namakalnih sistemov v smislu prihrankov vode in energijske učinkovitosti, kar je mogoče preveriti s sporazumi med namakalnimi skupnostmi SIEASA.
|
421
|
C3.I2
|
T
|
Dokončanje gradnje laboratorija stopnje biološke varnosti 3 in nacionalnega laboratorija za zdravstveno varstvo rastlin.
|
|
Število
|
|
2
|
Q1
|
2025
|
Dokončanje gradnje laboratorija za biološko varnost 3. stopnje (LCSA- Santa Fe) in nacionalnega laboratorija za zdravstveno varstvo rastlin v Lugu.
|
49
|
C3.I2
|
T
|
Dokončanje gradnje objekta za živali s stopnjo biološke varnosti 3.
|
|
Število
|
0
|
1
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek gradnje objekta za biološko varnost na ravni 3 (LCV-Algete)
|
50
|
C3.I3
|
T
|
Izboljšani centri za čiščenje in razkuževanje ter centri za pridelavo materiala za razmnoževanje rastlin z okrepljenimi sistemi usposabljanja in biološke zaščite
|
|
Število
|
0
|
465
|
Q3
|
2024
|
Vsaj 465 centrov za čiščenje in razkuževanje ter centrov za pridelavo materiala za razmnoževanje rastlin z okrepljenimi sistemi usposabljanja in biološke zaščite. Razvoj zmogljivosti vključuje izboljšanje in gradnjo naprav za čiščenje in razkuževanje po vsej Španiji, biološka zaščita pa vključuje dostopne, sodobne in opremljene naprave za čiščenje in razkuževanje. Čiščenje in razkuževanje je ključni steber ukrepov za biološko varnost, zato je bistveno tehnološko izboljšanje teh objektov, kot so avtomatizacija, robotizacija, namestitev novih sistemov čiščenja in razkuževanja, kot je termično razkuževanje ali namestitev sistemov.
|
51
|
C3.I4
|
T
|
Naložbeni načrt za spodbujanje trajnosti in konkurenčnosti kmetijstva in živinoreje
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
307
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Zaključek naložbenega načrta za spodbujanje trajnosti in konkurenčnosti kmetijskih in živinorejskih dejavnosti v preciznem kmetijstvu, energijski učinkovitosti in krožnem gospodarstvu (izvrševanje proračuna v višini 307 000 000 EUR). V regulativnih podlagah se določi, kdo so upravičenci, zahteve, ki jih morajo izpolnjevati, vrsto upravičenih naložb in merila za upravičenost do naložb v: precizno kmetijstvo, energijska učinkovitost, krožno gospodarstvo in uporaba obnovljivih virov energije.
|
52
|
C3.I4
|
T
|
Zaključeni projekti za precizno kmetijstvo, energijsko učinkovitost, krožno gospodarstvo in uporabo energije iz obnovljivih virov
|
|
Število
|
0
|
5 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 5000 kmetij, ki so zaključile projekte za precizno kmetijstvo, energijsko učinkovitost, krožno gospodarstvo in uporabo energije iz obnovljivih virov. Precizno kmetijstvo vključuje geolokacijske in satelitske navigacijske sisteme (GNSS), zbiranje podatkov v realnem času s senzorji ter satelitskimi in zračnimi posnetki, skupaj z geografskimi informacijskimi sistemi (GIS), kartiranje, komunikacijo in povezljivost, energijsko učinkovitost vključuje kondicioniranje in izolacijo stavb (skladišč in pomožnih stavb) ter sisteme, ki optimizirajo podnebni nadzor nad toplogrednimi plini ter porabo energije in toplote kmetijskih in živinorejskih kmetij, krožno gospodarstvo vključuje strukture za uporabo in predelavo kmetijskih ostankov in stranskih proizvodov živine s postopki in tehnikami predobdelave, ki izboljšujejo njihovo upravljanje in naknadno uporabo, uporaba energije iz obnovljivih virov pa vključuje namestitev infrastrukture za proizvodnjo energije iz več obnovljivih virov za podporo potrebam po električni energiji in toplotni energiji.
|
53
|
C3.I5
|
T
|
Podpis pogodbenih sporazumov med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in ENISA
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
30
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Podpis treh pogodbenih sporazumov (en na leto) med ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in agencijo ENISA za podporo digitalni preobrazbi kmetijsko-živilskih MSP s podporo inovativnemu ali tehnološkemu podjetništvu v španskem agroživilskem sektorju (izvrševanje proračuna: 30 000 000 EUR; 10 000 000 EUR na leto). V sporazumih o sodelovanju med ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano ter agencijo ENISA se določijo pogoji tehnološke podjetniške linije za podporo MSP v agroživilskem sektorju, ki predstavljajo inovativne in digitalne poslovne projekte, in sicer z dodeljevanjem participativnih posojil, naložbeno politiko in merili za upravičenost. Navedeni sporazumi vključujejo klavzulo, ki zagotavlja, da so naložbe, izvedene s tem financiranjem, skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01) podprtih transakcij v okviru tega ukrepa, in sicer z uporabo preverjanja trajnostnosti, seznama izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Cilj te naložbe je izpolniti več ciljev španske strategije za digitalizacijo agroživilskega sektorja in podeželskega okolja ter njenih akcijskih načrtov.
|
54
|
C3.I5
|
T
|
Mala in srednja podjetja, ki se ukvarjajo s kmetijskimi in živilskimi proizvodi, podprta za izvajanje inovativnih in digitalnih poslovnih projektov
|
|
Število
|
0
|
60
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 60 agroživilskih MSP, ki so prejela kredite za izvajanje inovativnih in digitalnih poslovnih projektov. Cilj te vrste podpore je odobritev participativnih posojil za spodbujanje podjetij k razvoju izvedljivih in inovativnih projektov, povezanih z elektronskim poslovanjem in konsolidacijo industrije 4.0, med številnimi drugimi vzvodi sprememb v digitalnih poslovnih modelih za živilsko industrijo.
Med drugim se z merili za izbor zagotovi, da so transakcije teh MSP v okviru te naložbe s temi posojili skladne s tehničnimi smernicami, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01) podprtih transakcij v okviru tega ukrepa, in sicer z uporabo preverjanja trajnostnosti, seznama izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
55
|
C3.I6
|
M
|
Nakup opreme IKT za morske rezerve ribolovnega interesa in naročila za nakup plovil za posebne namene za morske rezerve
|
Objava oddaje naročila na platformi za javna naročila
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava naročila, oddanega za nakup opreme IKT za morske rezerve ribolovnega interesa, in za oddajo dveh naročil za nakup dveh plovil za posebne namene za morske rezerve na platformi za javna naročila. Oprema IKT za morske rezerve obsega (i) radijsko radijsko radijsko radijsko povezavo Alborán z polotokom in (ii) nakup dronov z zadostno močjo, ki omogoča dejavnosti nadzora in spremljanja ter optimizacijo obstoječih sredstev, s čimer se zmanjša tudi vpliv na okolje. Za nakup plovila za posebne namene za morske rezerve se išče najboljša tehnologija, ki omogoča skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01).
|
56
|
C3.I7
|
M
|
Sporazumi z javnimi raziskovalnimi organi
|
Podpis sporazumov z javnimi raziskovalnimi organi
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Podpis sporazumov z javnimi raziskovalnimi organi za spodbujanje raziskav na področju ribištva in ribogojstva ter zagotavljanje ekosistemskega pristopa k odločanju pri upravljanju ribištva
|
57
|
C3.I7
|
T
|
Pridobitev akustičnih sond za raziskave na področju ribištva
|
|
Število
|
0
|
2
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Objava naročila, oddanega za pridobitev dveh akustičnih sond, namenjenih raziskavam na področju ribištva, na platformi za javna naročila. Cilj pridobitve dveh sond za dve obstoječi ribiški raziskovalni plovili je zagotoviti kakovost pridobljenih podatkov in posledično dati prednost znanstvenim ocenam različnih staležev pelagičnih vrst, kar prispeva k trajnosti ribištva in odločanju na področju upravljanja ribištva, ki temelji na najboljših znanstvenih spoznanjih.
|
58
|
C3.I8
|
T
|
Raziskovalni razvoj in inovacijski projekti za podporo odpornosti in trajnostnosti sektorja ribištva in akvakulture
|
|
Število
|
0
|
20
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dokončanje vsaj 20 raziskovalnih, razvojnih in inovacijskih projektov za sprejetje novih tehnologij, ki spodbujajo odpornost in trajnostnost sektorja ribištva in akvakulture.
|
59
|
C3.I9
|
M
|
Digitalna okrepitev španskega informacijskega sistema za ribištvo (SIPE) in sistema za nadzor ribištva
|
Namestitev druge pregrade požarnega zidu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Digitalna okrepitev ribolovnih informacij in nadzora, vključno z namestitvijo drugega požarnega zidu (požarni zid), da se poveča varnost španskega informacijskega sistema za ribištvo (SIPE), v skladu z zahtevami, določenimi v nacionalnem varnostnem sistemu (ENS) za visoko raven varnosti, in digitalizacijo ribiških plovil.
|
60
|
C3.I10
|
M
|
Nakup lahkih patruljnih čolnov in patruljnih plovil na odprtem morju za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu
|
Objava oddaje naročila na platformi za javna naročila
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava oddaje naročila za štiri nove lahke patruljne čolne in tri obnovljena patruljna plovila na odprtem morju, ki se uporabljajo za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ki je še vedno ena največjih obstoječih groženj za morske ekosisteme, na platformi za javna naročila. Prizadeva se za najboljšo tehnologijo, ki omogoča skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01).
|
61
|
C3.I11
|
T
|
Financiranje naložbenih projektov v ribiškem sektorju
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
5
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Potrditev sporazuma med ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano ter SAECA o podpori financiranja investicijskih projektov v ribiškem sektorju z dodelitvijo posojila v višini vsaj 5 000 000 EUR Sociedad Anónima Estatal de Caución Agraria (SAECA) za vzpostavitev linije financiranja, namenjene ponovnemu jamstvu za projekte z ukrepi, povezanimi s trajnostnimi ribolovnimi dejavnostmi; izboljšanje delovnih pogojev in varnosti dejavnosti; ter digitalizacijo postopkov in sistemov. Navedeni sporazum vključuje klavzulo, ki zagotavlja, da so transakcije, podprte v okviru te naložbe, skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01) podprtih transakcij v okviru tega ukrepa, in sicer z uporabo preverjanja trajnostnosti, seznama izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
C.3. Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Reforma 7 (C3.R7) – Zakon o preprečevanju izgub hrane in živilskih odpadkov
Cilj te reforme je preprečiti izgube hrane in živilske odpadke z vzpostavitvijo hierarhije prednostnih nalog pri uporabi hrane, da ta ne bi postala odpadek.
Cilj nove uredbe je doseči učinkovitejše upravljanje virov z:
a)spodbujanje krožnega biogospodarstva;
b)spodbujanje predelave in razdeljevanja presežkov hrane za namene socialne solidarnosti, pri čemer je prednostna naloga za človeško rabo;
c)podpiranje raziskav in inovacij na področju preprečevanja in zmanjševanja izgub hrane in živilskih odpadkov;
d)odziv na cilj glede odgovorne proizvodnje in potrošnje iz Agende 2030; in
e)zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih onesnaževal.
Ukrep se izvede do 30. junija 2026.
Reforma 8 (C3.R8) – Uredba o informacijskem sistemu za kmetije
Cilj te reforme je vzpostaviti informacijski sistem za kmetijstvo in gozdarstvo (SIEX), ki bo ministrstvu za kmetijstvo, ribištvo in prehrano omogočil upravljanje kmetijske in živinorejske politike. Informacijski sistem poenostavi odnose kmetov z upravo in izboljša poslovno upravljanje kmetov z zbiranjem ustreznih informacij o kmetijskih gospodarstvih v enem informacijskem sistemu,
Uredba vzpostavlja in ureja informacijski sistem za kmetijska in živinorejska gospodarstva ter kmetijsko proizvodnjo, register kmetijskih gospodarstev avtonomne skupnosti in digitalni register kmetijskih gospodarstev. Digitalna knjiga kmetij predvideva ustrezno prehodno obdobje: zlasti člena 9 in 10 digitalne knjige kmetij začneta veljati za vsa kmetijska gospodarstva najpozneje do tretjega četrtletja 2025.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. septembra 2025.
Naložba 12 (C3.I12) – Načrt za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti namakanja
Cilj tega ukrepa je povečati ambicije naložbe 1 (C3.I1): Načrt za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti namakanja s povečanjem števila posodobljenih hektarjev v smislu varčevanja z vodo in energijske učinkovitosti.
Ukrep se izvede do 30. junija 2026.
C.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L8
|
C3.R7
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o preprečevanju izgub hrane in živilskih odpadkov
|
Določba zakona o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Začetek veljavnosti uredbe o preprečevanju izgub hrane in živilskih odpadkov v skladu z opisom ukrepa.
|
L9
|
C3.R8
|
M
|
Začetek veljavnosti uredbe, ki ureja informacijski sistem za kmetijska gospodarstva
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2025
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka, ki ureja informacijski sistem za kmetijska gospodarstva, v skladu z opisom ukrepa.
|
L10
|
C3.I12
|
T
|
Izvajanje sporazuma med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA o podpori izboljšanju in trajnosti namakanih območij (faza III)
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
260
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Sporazum o sodelovanju med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA (faza III; 260 000 000 EUR izvrševanja proračuna) izvaja pogoje načrta za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti namakanja, ki se izvaja s tem naložbenim projektom. Ta pravna norma med drugim ureja ureditev javnega/zasebnega financiranja za te naložbe v posodobitev namakanja, merila za izbiro projektov, postopke izvajanja načrta in seznam ukrepov, ki jih je treba izvesti v zvezi z izvrševanjem proračuna v okviru tega ukrepa.
|
L11
|
C3.I12
|
T
|
Posodobitev namakalnih sistemov, posodobljena v smislu varčevanja z vodo in energijske učinkovitosti
|
|
Število (v hektarjih)
|
125 000
|
160 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 160 000 hektarjev namakalnih sistemov je bilo posodobljenih v smislu varčevanja z vodo in energijske učinkovitosti. Površina, posodobljena z naložbami načrta za okrevanje in odpornost, ter tipologija izvedenih ukrepov se odražajo v sporazumih o sodelovanju, ki jih SEIASA podpiše s prizadetimi skupnostmi uporabnikov vode. V teh sporazumih se določijo posebni ukrepi, ki jih je treba izvesti za zagotavljanje prihrankov vode in energetske učinkovitosti v posodobljenih namakalnih sistemih. Nekateri ukrepi, ki se bodo izvajali s tem načrtom, so: (I) nadomestitev uporabe podzemne ali površinske vode z uporabo nekonvencionalnih vodnih virov (predelanih ali razsoljenih v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno) (2021/C58/01), (ii) izvajanje sistemov za urejanje voda, ki omogočajo gravitacijsko namakanje (z uporabo razlike v nadmorski višini, tako da prenos vode ne zahteva uporabe energije), (iii) nadomestitev energije iz fosilnih virov, ki je potrebna za črpanje z obnovljivimi viri energije (predvsem fotovoltaičnimi viri), (iv) zamenjava jarkov na prostem iz betona ali zemlje z zakopanimi cevmi, (v) izdelava filtrirnih in črpalnih postaj ter (vi) namestitev števcev in sistemov daljinskega upravljanja. Do drugega četrtletja 2026 se posodobi vsaj 35000 hektarjev namakalnih sistemov v smislu prihrankov vode in energijske učinkovitosti, kar je mogoče preveriti s sporazumi med namakalnimi skupnostmi SIEASA. (Izhodišče na podlagi cilja 48)
|
D. KOMPONENTA 04: Ekosistemi in biotska raznovrstnost
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava ranljivost Španije za neposredne in posredne škodljive učinke podnebnih sprememb zaradi njene biogeografije in geomorfologije z izboljšanjem stanja ohranjenosti ekosistemov, po potrebi z njihovo ekološko obnovo in spremembo trenda izgube biotske raznovrstnosti, zagotavljanjem trajnostne rabe naravnih virov ter ohranjanjem in izboljšanjem ekosistemskih storitev. Ta komponenta prispeva tudi k prilagajanju ekosistemov škodljivim učinkom podnebnih sprememb, in sicer s sprejetjem ukrepov za zmanjšanje njihovih učinkov, sprejetjem nacionalne strategije za boj proti dezertifikaciji in osredotočanjem na gozdne požare.
Dodaten poudarek je treba nameniti varstvu, ohranjanju in obnovi morskih ekosistemov. Z izvajanjem te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost se (i) začne izvajati modra agenda za izboljšanje morij in njihove biotske raznovrstnosti; (II) povečati delež zaščitenih morskih območij z zaščito vsaj 18 % španskega ozemlja do konca leta 2025 ter zaščito živalskih in rastlinskih vrst; in (iii) prvič v Španiji uvesti okvir za upravljanje morja.
Poleg tega ohranja in trajnostno upravlja podeželska območja, njihove ekosisteme, biotsko raznovrstnost in gozdove. Na podeželskih območjih, kjer je odseljevanje še posebej negativno vplivalo, živi velik del bogate španske naravne dediščine in so zato vir lokalnega bogastva, kar odpira možnosti za obrnitev demografskega upadanja.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost podpira naložbe v zeleni in digitalni prehod (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2020). Podpira tudi ustrezno gospodarjenje z zemljišči, zlasti gospodarjenje z gozdovi, varstvo in obnovo narave v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora in strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030.
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
D.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C4.R1) – Ohranjanje kopenske in morske biotske raznovrstnosti
S to reformo se bo posodobila zakonodaja o biotski raznovrstnosti in naravni dediščini v podporo izpolnjevanju zavez, ki izhajajo iz Konvencije o biološki raznovrstnosti in nedavno sprejete strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030.
Glavni ukrep te reforme je priprava, odobritev in uporaba strateškega načrta za naravno dediščino in biotsko raznovrstnost (kot je določeno v zakonu št. 42/2007 o naravni dediščini in biotski raznovrstnosti), da bi dolgoročno vplival na ohranjanje in upravljanje vseh španskih naravnih sistemov ter na storitve, ki jih zagotavlja družbi. Ta reforma vključuje tudi naslednje ukrepe v okviru tega ukrepa:
a)Sprejetje strategije za biotsko raznovrstnost, znanost in znanje, v kateri bodo opredeljene glavne raziskovalne vrzeli in določena posebna področja, na katerih so potrebne raziskave na področju biotske raznovrstnosti.
b)Sprejetje kraljevega odloka o odobritvi načrta za mrežo zavarovanih morskih območij, ki spodbuja ekološko usklajeno omrežje, ki prispeva k ohranjanju območij naravne dediščine in morske biotske raznovrstnosti ter spodbuja načrtovano, učinkovito in skladno upravljanje zaščitenih morskih območij.
c)Nacionalna strategija za ohranjanje opraševalcev določa potrebne ukrepe za izboljšanje položaja opraševalcev. Ta strategija se osredotoča zlasti na (i) spodbujanje ugodnih območij za opraševalce; (II) izboljšanje upravljanja in zmanjšanje tveganj, ki jih povzročajo škodljive vrste; (III) fitosanitarni proizvodi; ter (iv) spodbujanje raziskav o ohranjanju opraševalcev in razširjanje s tem povezanih rezultatov raziskav na tem področju.
d)Sprejetje uredbe o posodabljanju upravnih in znanstvenih organov v skladu s Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (uredba CITES), ki zagotavlja izvajanje ukrepov, ki izhajajo iz CITES, in ne škoduje stanju ohranjenosti vrst in njihovemu dolgoročnemu preživetju.
e)Načrt za ohranjanje in obnovo mokrišč, ki zagotavlja ohranjanje in racionalno rabo mokrišč.
Razvoj teh ukrepov v okviru tega ukrepa se neposredno podpre z naložbo 1 in naložbo 2 iz te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost (opisano v nadaljevanju). Dopolnjuje tudi drugi dve reformi in naložbi, opisani v tej komponenti španskega načrta za okrevanje in odpornost.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Reforma 2 (C4.R2) – Obnova ekosistemov in zelene infrastrukture
Cilj te reforme je razviti in izvajati strategijo osrednje vlade za zeleno infrastrukturo, povezljivost in ekološko obnovo, obnoviti poškodovane ekosisteme in utrditi omrežje popolnoma funkcionalnih kopenskih in morskih naravnih in polnaravnih območij, povezanih v Španiji, do leta 2050.
Te reforme vključujejo sedem različnih področij ukrepanja za: (I) zmanjša učinke razdrobljenosti in izgube ekološke povezljivosti; (II) obnovitev habitatov in ekosistemov na ključnih območjih; (III) vzdrževanje in izboljšanje zagotavljanja ekosistemskih storitev elementov zelene infrastrukture; (IV) izboljšanje odpornosti elementov, povezanih z zeleno infrastrukturo; (v) zagotavljanje ozemeljske skladnosti; (VI) vključitev učinkovite zelene infrastrukture; ter (vii) zagotovijo ustrezno komunikacijo, izobraževanje in udeležbo interesnih skupin in družbe pri razvoju zelene infrastrukture.
To reformo dodatno podpira naložba 3 iz te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost, ki obravnava zlasti priporočila iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 o vključitvi ekoloških koridorjev, obsežnem sajenju dreves, znatnem napredku pri sanaciji kontaminiranih zemljišč in cilju, da se mestom z vsaj 20000 prebivalci zagotovi ambiciozen načrt za ozelenitev mest. Povezan je tudi z reformo 1 in naložbo 1 te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2021.
Reforma 3 (C4.R3) – Trajnostno gospodarjenje z gozdovi
S to reformo se bo posodobila španska gozdarska strategija iz leta 1999 skupaj s španskim gozdarskim načrtom 2002–2032, pri čemer bo razvit sveženj ukrepov za spodbujanje gozdarskega sektorja, ki bo zajemal španski gozd kot celoto: med drugim varstvo vrst in območij, požari, lastništvo, razvoj, trenutno stanje ter trendi na gozdnih območjih in virih. Reforma bo obravnavala gospodarsko in socialno oživitev velikih podeželskih območij, ki se soočajo z resnimi težavami z odseljevanjem, in bo dobro usklajena z evropskim zelenim dogovorom.
Španska gozdarska strategija ima pet strateških prednostnih nalog:
1)Ohranjanje in krepitev naravne dediščine, biotske raznovrstnosti in povezljivosti.
2)Varovanje, varovanje zdravja ter preprečevanje in prilagajanje naravnim in okoljskim tveganjem.
3)Gozdno biogospodarstvo: zeleno gospodarstvo in delovna mesta, mobilizacija gozdnih virov ter trajnostni socialno-ekonomski razvoj gozdarskega sektorja.
4)Razvoj in izboljšanje znanja in gozdarske kulture.
5)Model gospodarjenja z gozdovi: regulativni, upravni in instrumentalni okvir španske gozdarske politike.
Španska strategija za gozdove vsebuje dva glavna instrumenta, ki sta potrebna za reformo gozdarskega sektorja kot celote. Prvi je sprejetje smernic za trajnostno gospodarjenje z gozdovi. Te smernice zajemajo vprašanja, kot so biotska raznovrstnost, podnebne spremembe in krožno biogospodarstvo. Drugič, strateške smernice za upravljanje gozdnih požarov v Španiji, v katerih so določeni cilji, ki jih je treba upoštevati, opredeljena glavna področja dela in opredeljene skupine v družbi z določeno stopnjo odgovornosti. Te strateške smernice so ključne za obvladovanje gozdnih požarov in povečanje strateškega položaja gozdarskega sektorja v okviru ekološkega prehoda.
Reforma se izvede do 31. decembra 2022.
Naložba 1 (C4.I1) – Digitalizacija in znanje o naravni dediščini
Z naložbo se vzpostavi sistem za digitalizacijo upravljanja, nadzora in spremljanja naravne dediščine, ki zajema kopenska in morska področja. S to naložbo se doseže znatno izboljšanje znanja o vrstah in habitatih ter informacij o kartiranju in naravne dediščine, vključno z geološko. Naložba se osredotoča na pridobivanje informacij in njihovo upravljanje, vključno z:
1)Program za izboljšanje znanja in digitalizacije na področju biotske raznovrstnosti in upravljanja naravne dediščine na nacionalni ravni z razvojem mrež za spremljanje, uvedbo senzorjev ter uporabo fiksnih in mobilnih sistemov za pridobivanje digitalnih informacij.
2)Razvoj sistemov ali platform za upravljanje informacij na nacionalni ravni z dodatnimi analitičnimi zmogljivostmi in zmogljivostmi razširjanja.
Posodobitev sistema letalske elektronike flote amfibijskega zrakoplova se začne izvajati in vključuje projektiranje, certificiranje in nakup opreme, da bi bili zrakoplovi varnejši in učinkovitejši pri gašenju požarov. Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti izboljšanje sistema letalske elektronike v floti amfibijskega zrakoplova se vključi samo v obstoječe zrakoplove in ne podaljšuje življenjske dobe ali zmogljivosti teh zrakoplovov. Zagotavlja varnost in pogoje letenja med operacijami, kadar se uporabljajo za gašenje gozdnih požarov.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C4.I2) – Ohranjanje kopenske in morske biotske raznovrstnosti
Ta naložba zajema sklop neposrednih naložb in subvencij za ohranjanje kopenske in morske biotske raznovrstnosti. Vključuje pet vrst ukrepov, ki bodo usklajeni z reformo 1:
1)Ohranjanje kopenske biotske raznovrstnosti, obravnavanje izboljšanja stanja ohranjenosti vrst in habitatov, preprečevanje groženj in umrljivosti ter ukrepi za nadzor in izkoreninjenje invazivnih tujerodnih vrst.
2)Izboljšanje infrastrukture, kar vključuje ukrepe, kot so zagotavljanje, obnova in nadgradnja objektov in infrastrukture, povezanih z upravljanjem naravne dediščine in ozaveščanjem, ter poudarjanje in razširjanje pomena ohranjanja biotske raznovrstnosti za zdravje in dobro počutje ljudi.
3)Naložbo v ohranjanje morske biotske raznovrstnosti, da se do leta 2025 zaščiti vsaj 18 % španskega morskega ozemlja.
4)Obnova mokrišč z ukrepi za ohranjanje, izboljšanje in obnovo mokrišč, zlasti tistih, ki so povezani z načrtom za ohranjanje in obnovo mokrišč iz reforme 2.
5)Nadzor mednarodne trgovine za izboljšanje in utrditev mreže reševalnih centrov CITES ter okrepitev akcijskega načrta za boj proti nezakoniti trgovini.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti za nakup plovil za posebne namene se z izbirnimi merili za naložbo zagotovi, da se izberejo le najboljše razpoložljive tehnologije z najmanjšim vplivom na okolje v sektorju, ob upoštevanju posebnega namena, ki ga služijo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 3 (C4.I3) – Obnova ekosistemov in zelene infrastrukture
Ta naložba vsebuje sklop ukrepov za podporo izvajanju reforme 2. Cilj je obnoviti naravne ekosisteme in območja, ki so degradirana zaradi rudarskih dejavnosti, pa tudi drugih pobud v urbanih okoljih, namenjenih spodbujanju povezljivosti in preobrata v mestih.
Naložba določa cilj obnove vsaj 30000 hektarov naravnih ekosistemov. Ukrepi za obnovo se osredotočajo na degradirana območja ali ekosisteme z odstranitvijo umetnih elementov, izboljšanjem tal in morfologije ter obnovo vegetacije in naturalizacijo. Kar zadeva rudarstvo, se z naložbo sanira vsaj 30 nekdanjih rudarskih območij. Sanacija nekdanjih rudarskih območij vključuje dekontaminacijo tal, obnovo morfologije in obnovo vegetacije ter naturalizacijo nekdanjih rudarskih območij, ki ne obratujejo več.
Poleg tega se z naložbo spodbuja zelena infrastruktura, ki pokriva potrebe lokalnih organov, vključno z: (I) strategije urbanističnega načrtovanja in obnove, katerih cilj je ustvariti in obnoviti zeleno in modro infrastrukturo ter sprostiti mestni prostor za povečanje biotske raznovrstnosti, prepustnosti tal in naravne povezljivosti v mestih; (II) ukrepe in projekte, ki zajemajo postopke upravljanja in sodelovanja, upravljanje zelenih in modrih površin ter projekte presnove v mestih, povezane z biotsko raznovrstnostjo; ter (iii) podporo za projekte opreme in infrastrukture za urbanistično načrtovanje.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
C4.I4 Trajnostno gospodarjenje z gozdovi
Ta naložba zajema naložbe v trajnostno gospodarjenje z gozdovi:
1)Ukrepi za izboljšanje gospodarjenja z gozdovi, ki obravnavajo boj proti gozdnim požarom in druge posege gospodarjenja z gozdovi; tehnično podporo lastnikom gozdov in upravam za utrditev javnega lastništva; načrti za gospodarjenje z gozdovi za spodbujanje biotske raznovrstnosti in trajnostne rabe gozdov.
2)Ukrepi, ki varujejo podnebne spremembe in se jim prilagajajo, vključno z obnovo vsaj 100 sredstev za gašenje požarov za posebne namene, gasilskih oporišč in napredkom pri ukrepih za izboljšanje gozdov.
3)Sklop ukrepov podpira gozdarski sektor kot ključni vir za reševanje demografskih izzivov, s posebnim poudarkom na zelenem podjetništvu in lokalnem biogospodarstvu. Ta del naložbe vključuje nepovratna sredstva lokalnim organom ter drugim javnim in zasebnim akterjem za spodbujanje konkurenčnosti, podjetništva in trajnosti gozdarskega sektorja in njegove industrije. Ti ukrepi so posebej osredotočeni na ustvarjanje zelenih delovnih mest, zlasti s podpiranjem udeležbe žensk in mladih v gozdarskem sektorju in zelenem podjetništvu.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Ukrep zlasti izrecno preprečuje in izključuje podporo monokulturnim nasadom, zlasti evkaliptu, da bi čim bolj zmanjšali vodni stres in tveganje požara. Za nakup protipožarne opreme se podpirajo le najboljše razpoložljive tehnologije z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju, pri čemer se upošteva poseben namen, ki ga uporabljajo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
D.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
62
|
C4.R1
|
M
|
Strateški načrt za naravno dediščino in biotsko raznovrstnost ter načrt za mrežo zavarovanih morskih območij
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Sprejetje strateškega načrta za naravno dediščino in biotsko raznovrstnost (kraljevi odlok) in načrta za mrežo zavarovanih morskih območij (Kraljevi odlok), vključno z vzpostavitvijo vsaj devetih temeljev za upravljanje morja, iii) strategijo za biotsko raznovrstnost, znanost in znanje, iv) nacionalno strategijo za ohranjanje opraševalcev, v) uredbo o posodabljanju organov, upravnih in znanstvenih organov v skladu s Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter vi) načrtom za ohranjanje in obnovo mokrišč.
|
63
|
C4.R2
|
M
|
Sprejetje nacionalne strategije za zeleno infrastrukturo, povezljivost in ekološko obnovo
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Sprejetje nacionalne strategije za zeleno infrastrukturo, povezljivost in ekološko obnovo. Strategija vključuje smernice za ukrepanje, da se dosežejo: (I) zmanjšanje učinkov razdrobljenosti in izgube ekološke povezljivosti; (II) obnova ekosistemov na ključnih območjih; (III) vzdrževanje in izboljšanje zagotavljanja ekosistemskih storitev; (IV) izboljšanje odpornosti; (v) opredelitev modela upravljanja; ter (vi) komuniciranje, izobraževanje in sodelovanje zainteresiranih strani.
|
64
|
C4.R3
|
M
|
Odobritev španske strategije in načrta podpore za gozdove
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Sprejetje španske strategije in podpornega načrta za gozdove, ki vključujeta smernice za trajnostno gospodarjenje z gozdovi.
|
65
|
C4.I1
|
M
|
Oddaja naročil za zrakoplove za posebne namene za gašenje požarov ter vzpostavitev sistema za spremljanje in upravljanje znanja o biotski raznovrstnosti
|
Oddaja javnih naročil
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Oddaja naročil za posodobitev in nadgradnjo vsaj desetih zrakoplovov za posebne namene (Canadair) za gašenje požarov ter zagotavljanje sistema za spremljanje in upravljanje znanja o biotski raznovrstnosti. Sistem vključuje boljše poznavanje vrst in habitatov ter digitalno platformo. Naložba zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z nadgradnjo samo obstoječih zrakoplovov, ki ne smejo podaljšati njihove življenjske dobe ali zmogljivosti.
|
66
|
C4.I1
|
M
|
Dokončanje in operacionalizacija sistema za spremljanje in upravljanje znanja o biotski raznovrstnosti
|
ACTA de Recepción
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Sistem za spremljanje in upravljanje znanja o biotski raznovrstnosti je dokončan in operativen (vključno z digitalno platformo) ter opravljen natančen let LIDAR, ki zajema vsaj 75 % nacionalnega kopenskega ozemlja.
|
67
|
C4.I2
|
T
|
Zaščitena morska območja
|
|
% španskega morskega ozemlja
|
13
|
15
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Doseganje zavarovanega morskega območja na vsaj 15 % španskega morskega ozemlja. Zavarovano morsko območje je morsko ozemlje, vključeno v omrežje Natura 2000, ali druge kategorije zaščitenih naravnih območij, kot je določeno z zakonom 42/2007; območja, zaščitena z mednarodnimi instrumenti, in morski rezervati se po potrebi vključijo v RAMPE (špansko omrežje zavarovanih morskih območij). (Izhodišče: 31. december 2020)
|
68
|
C4.I2
|
T
|
Zaščitena morska območja
|
|
% španskega morskega ozemlja
|
15
|
18
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Doseganje zavarovanega morskega območja na vsaj 18 % španskega morskega ozemlja. Zavarovano morsko območje je morsko ozemlje, vključeno v omrežja Natura 2000 ali druge kategorije zaščitenih naravnih območij, kot je določeno z zakonom 42/2007; območja, zaščitena z mednarodnimi instrumenti, in morski rezervati se po potrebi vključijo v RAMPE (špansko omrežje zavarovanih morskih območij). (Izhodišče: 31. december 2023)
|
69
|
C4.I2
|
T
|
Ukrepi za ohranjanje biotske raznovrstnosti
|
|
Število (v hektarjih)
|
0
|
50 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 50000 hektarov, zajetih v zaključenih ukrepih za ohranjanje biotske raznovrstnosti. Ohranitveni ukrepi vključujejo naslednje: (I) ukrepe za preprečevanje umrljivosti živalskih in rastlinskih vrst, (ii) ukrepe za zgodnje odkrivanje, nadzor ali izkoreninjenje invazivnih vrst, (iii) ukrepe za upravljanje in izboljšanje habitatov, zlasti tiste, ki se izvajajo v zvezi z zaščitenimi vrstami, (iv) ukrepe za obnovo mokrišč, kot je izboljšanje naravne dinamike, količine in kakovosti vode ter naravnih živalskih in rastlinskih vrst, ter (v) ukrepe za zagotavljanje, obnovo in nadgradnjo objektov in infrastrukture, povezanih z upravljanjem naravne dediščine in zlasti zavarovanih območij (Natura 2000 in zaščiteni naravni prostori), ter nadgradnjo infrastrukture Konvencije o nezakoniti trgovini z ogroženimi vrstami (CITES), vključno z vzpostavitvijo novega referenčnega centra za reševanje. Pri nakupu plovil za posebne namene se z merili za izbor za naložbo zagotovi skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer s podpiranjem le najboljših razpoložljivih tehnologij z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju, ob upoštevanju posebnega namena, ki ga služijo.
|
70
|
C4.I3
|
T
|
Sanacija nekdanjih rudnikov (vsaj 20 nekdanjih rudarskih območij)
|
|
Število (kraji rudarjenja)
|
0
|
20
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Sanacija vsaj 50 % vsakega rudarskega območja, ki je usmerjena v vsaj 20 nekdanjih rudarskih območij, vključno z dekontaminacijo tal, obnovo morfologije ter obnovo vegetacije in naturalizacijo.
|
71
|
C4.I3
|
M
|
Ukrepi za obnovo ekosistemov
|
Uradno potrjevanje dokončanih del/projektov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 30000 hektarov, zajetih v zaključenih ukrepih za obnovo ekosistemov na degradiranih ozemljih ali ekosistemih, vključno z odpravo umetnih elementov, izboljšanjem tal in morfologije, obnovo vegetacije in naturalizacijo ter dokončanjem projektov, povezanih z zeleno infrastrukturo, v vsaj 30 mestih z več kot 50000 prebivalci.
|
72
|
C4.I3
|
T
|
Zaključek sanacije nekdanjih rudnikov (vsaj 30 nekdanjih rudarskih območij)
|
|
Število (kraji rudarjenja)
|
0
|
30
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Saniranih je bilo vsaj 30 nekdanjih rudarskih območij, vključno z dekontaminacijo tal, obnovo morfologije ter obnovo in naturalizacijo nekdanjih rudarskih območij, ki ne obratujejo več.
|
73
|
C4.I4
|
M
|
Ukrepi za trajnostno gospodarjenje z gozdovi
|
Potrdilo, ki ga je podpisal MITERD
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Obnova najmanj 100 vozil za posebne namene za gašenje požarov. Izbirna merila za naložbo zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), tako da podpirajo le najboljše razpoložljive tehnologije z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju, pri čemer se upošteva njihov posebni namen.
|
425
|
C4.I4
|
M
|
Ukrepi za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (del II)
|
Potrdilo, ki ga je podpisal MITERD
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje ukrepov za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, vključno s prenovo oporišč gasilcev in dokončanjem ukrepov za izboljšanje gozdov, vključno z načrtovanjem prilagodljivih praks trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in obogatitvijo vrst, ter vsaj 70 projektov, ki podpirajo zeleno podjetništvo in lokalno biogospodarstvo, v skladu z opisom ukrepa. Izbirna merila za naložbo zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), tako da podpirajo le najboljše razpoložljive tehnologije z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju, pri čemer se upošteva njihov posebni namen.
|
D.3. Opis naložb za podporo v obliki posojila
Reforma 4 (C4.R4) – Nacionalna strategija za boj proti dezertifikaciji
S to reformo se bo posodobila nacionalna strategija za boj proti dezertifikaciji, ki bo nadomestila nacionalni akcijski načrt za boj proti dezertifikaciji, objavljen leta 2008, s čimer se bo oblikoval nov strateški okvir za boj proti dezertifikaciji na španskem ozemlju. Cilj te reforme je prispevati k varstvu, ohranjanju in izboljšanju naravnega kapitala z osredotočanjem na sušna, polsušna in suha subhumidna območja ter čim bolj zmanjšati degradacijo tal.
Strategija ima tri stebre:
1)Ukrepi za preprečevanje in zmanjšanje dezertifikacije ter obnovo degradiranih območij.
2)Krepitev zmogljivosti in upravljanje.
3)Znanje in družba: ukrepi za izboljšanje znanja, preglednosti in državljanske udeležbe.
Ta reforma ima akcijski načrt za obdobje 2022–2026. Ta akcijski načrt prispeva k razvoju strategije, opredeljuje prednostne naloge ter določa vsebino in časovni okvir za njihovo izvajanje.
Strategija spodbuja tudi usklajevanje in sodelovanje med ustreznimi akterji, ki se ukvarjajo z vprašanji dezertifikacije, in ustanovi naslednje kolegijske organe:
1)Nacionalni odbor za boj proti dezertifikaciji pri nacionalni komisiji za naravno dediščino in biotsko raznovrstnost. Cilj tega odbora je delovati kot posvetovalni organ in spodbujati sodelovanje med nacionalno upravo in upravami avtonomnih skupnosti;
2)Nacionalni svet za boj proti dezertifikaciji. Ta organ deluje kot posvetovalni organ, ki zagotavlja podporo državni upravi ter prispeva k usklajevanju znanstvene in civilne družbe; in
3)Tehnična enota za boj proti dezertifikaciji v Generalnem direktoratu za biotsko raznovrstnost, gozdove in dezertifikacijo ministrstva za ekološki prehod in demografske izzive. Ta enota je odgovorna za razvoj, izvajanje in usklajevanje ukrepov in dejavnosti v zvezi z dezertifikacijo na španskem ozemlju.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2024.
D.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L12
|
C4.R4
|
M
|
Sprejetje nacionalne strategije za boj proti dezertifikaciji in s tem povezanega akcijskega načrta (2022–2026) ter ustanovitev kolegijskih organov.
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Sprejetje nacionalne strategije za boj proti dezertifikaciji in s tem povezanih ukrepov v skladu z opisom ukrepa.
|
E. KOMPONENTA 05: Obala in vodni viri
Cilj te komponente je izboljšati upravljanje vodnih virov, izvajati politiko prilagajanja obalnih območij za obravnavo škodljivih učinkov podnebnih sprememb ter okrepiti izvajanje morskih strategij in pomorskih prostorskih načrtov.
Za izboljšanje upravljanja vodnih virov se mora Španija spoprijeti z različnimi izzivi, kot so opredelitev novih novih onesnaževal (npr. mikroplastika), obstoječa naložbena vrzel pri načrtovanju, prilagajanje obale podnebnim spremembam, nadzor in upravljanje javnega hidravličnega območja, pomorsko-terezonska lastnina in čiščenje vode ter zamuda pri uvajanju novih tehnologij in tehnologij IKT za gospodarjenje z vodami. V ta namen Španija izboljša učinkovitost sektorja. Španija si prizadeva tudi za boljšo uskladitev upravljanja vodnih virov z okoljskimi cilji, kot so določeni v evropskem zelenem dogovoru, strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in akcijskem načrtu EU za ničelno onesnaževanje. V ta namen se uvedejo različne strategije, kot so digitalizacija javne uprave za dostop do informacij, vključno s kakovostjo vode in skladnostjo z ekološkimi tokovi, zagotavljanjem in izboljšanjem okoljske infrastrukture, varnostjo infrastrukture ali izboljšanjem stanja podzemne vode in obnavljanjem vodonosnika.
Posledice erozije in poplav na obali so se zaradi podnebnih sprememb še povečale. Zato se s to komponento španskega načrta za okrevanje in odpornost izvaja tudi politika prilagajanja španske obale škodljivim učinkom podnebnih sprememb. Za boj proti eroziji in zmanjšanje tveganja poplav se uvedejo številni prilagoditveni ukrepi, kot so med drugim obnova okolja na degradiranih območjih, izboljšanje urejenega in pravilnega dostopa do javnega kopenskega pomorskega območja ali priprava in izvajanje sonaravnih rešitev. Ta vrsta ukrepov bo ustvarila odpornejšo obalo na učinke podnebnih sprememb ter bolje pripravila turistični sektor in druge sektorje, ki so odvisni od stanja obalnih območij. Poleg tega se bo s tem dodatno okrepila vloga programa Copernicus, ki je ključnega pomena za preprečevanje in ocenjevanje škode in posledic ekstremnih vremenskih pojavov.
Španija v okviru te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost spodbuja optimalen trajnostni razvoj pomorskih sektorjev in varuje morsko okolje, da bi dosegla njegovo dobro okoljsko stanje s sprejetjem zakona, prenosom okvirne direktive o morski strategiji in okrepitvijo njenega izvajanja.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost prispeva k osredotočanju ekonomske politike, povezane z naložbami, na spodbujanje energijske učinkovitosti in rabe virov (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019). Osredotoča se tudi na zeleni in digitalni prehod, zlasti s spodbujanjem raziskav in inovacij, čiste in učinkovite proizvodnje in uporabe virov energije, energetske infrastrukture, ravnanja z vodo in ravnanja z odpadki ter trajnostnega prometa (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020). Izboljšuje tudi ponovno uporabo vode (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2022).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
E.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C5.R1) – Načrti in strategije za vodo ter regulativne spremembe
Reforma obravnava pregled in posodobitev zakona o vodah, njegovih predpisov in druge sekundarne zakonodaje, da se zagotovi pravni okvir, ki bo ugoden za spodbujanje naložb. Reforma vključuje sprejetje in revizijo številnih načrtov in strategij, ki so podlaga za naložbe in gospodarjenje z vodami, ki krepijo in povečujejo naložbe. Te regulativne spremembe se uskladijo z evropskim zelenim dogovorom.
Ta reforma bo med drugim obravnavala številna vprašanja v zvezi z vsemi vrstami vode, kot so izboljšan finančni okvir za ponovno uporabo odpadnih voda, sprejetje tehničnih standardov za varnost jezov in njihovih zbiralnikov, sprejetje nacionalnega načrta za čiščenje, sanacijo, učinkovitost, varčevanje z vodo in njeno ponovno uporabo (izvajanje čiščenja, sanitarna ureditev, učinkovitost, prihranki, ponovna uporaba in varnost infrastrukture – načrt DSEAR).
Ukrep se zaključi do 30. junija 2023.
Naložba 1 (C5.I1) – Izvajanje ukrepov zdravljenja, sanitarne oskrbe, učinkovitosti, prihrankov, ponovne uporabe in varnosti infrastrukture (DESEAR)
Ta naložba izvaja naslednje ukrepe:
1)Izvajanje ukrepov za čiščenje, sanitarne storitve in ponovno uporabo vode. Cilj tega ukrepa je izboljšati zbiranje in čiščenje komunalnih odpadnih voda. V nekaterih primerih se z ukrepi ponovno uporabijo komunalne odpadne vode, s čimer se zmanjšajo sedanji pritiski odvzema. Novi ukrepi čiščenja morajo doseči ničelno neto porabo energije celotnega sistema čiščenja odpadnih voda. Infrastruktura se upošteva vsaj za novo ali nadgrajeno infrastrukturo za čiščenje odpadnih voda, ki zagotavlja dodatne zmogljivosti za čiščenje odpadnih voda. Čiščenje se na novo določi ali nadgradi na raven vsaj v skladu z direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode (Direktiva 91/271/EGS). Z izboljšanjem in obnovo obstoječe infrastrukture se povprečna poraba energije zmanjša za vsaj 10 %. Ti prihranki se dosežejo z izvajanjem ukrepov za energetsko učinkovitost (soproizvodnja, pridobivanje energije in toplote, fotonapetostni paneli, razsvetljava LED itd.) pri pripravi projektov ter z uvedbo klavzul o energetski učinkovitosti in meril v razpisih za projekte in dela.
2)Ukrepi za izboljšanje učinkovitosti in zmanjšanje izgub vode. Ukrepi izvajajo subvencijsko shemo za izboljšanje učinkovitosti omrežij za oskrbo srednje velikih in malih občin, ki občinam ali javnim organom, odgovornim za oskrbo z vodo, omogočajo, da jo izboljšajo z zmanjšanjem izgub v distribucijskih omrežjih ter ukrepi za popravilo in izboljšanje skladišč vode ter objektov v srednjih in majhnih občinah. Prebivalci, ki jih te infrastrukture oskrbujejo, ustrezajo tistim, ki jih oskrbuje vodovodni sistem.
3)Naložbe za izboljšanje varnosti jezov in zbiralnikov. To so ukrepi, ki zagotavljajo varnost obstoječih velikih jezov v državni lasti z izvajanjem ustreznih načrtov za izredne razmere in drugih dopolnilnih ukrepov. To ne sme povzročiti gradnje novih jezov ali razširitve obstoječih jezov.
4)Ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti in učinkovite rabe vode v mestnem vodnem ciklu. Ti ukrepi spodbujajo projekte, povezane s čiščenjem, sanitarno oskrbo in ponovno uporabo vode, izboljšanjem učinkovite rabe vode in zmanjšanjem izgub vode z digitalizacijo uporabnikov vode. To se izvede na območju L’Horta Sud v Valencii, ki zagotavlja novo infrastrukturo za čiščenje vode, sanitarne storitve in ponovno uporabo za 250000 populacijskih ekvivalentov; v obratu za čiščenje Rincón de León v Alicanteju pa izboljšanje upravljanja voda za namakanje v 18500 hektarih.
Naložba se zaključi do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C5.I2) – Spremljanje in obnova rečnih ekosistemov, obnova vodonosnikov in zmanjševanje poplavne ogroženosti
Cilji te naložbe so:
1)Spremljanje in obnavljanje rečnih ekosistemov in naravnih rečnih rezervatov. Ta vrstica zajema številne konkretne ukrepe za obnovo rečnega prostora, razširitev mrež za spremljanje in izboljšanje popisov hidromorfoloških obremenitev, ki ga ogrožajo.
2)Določitev ukrepov za zmanjšanje poplavne ogroženosti. Ta vrsta ukrepov vključuje že obstoječe načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti, vključno s preventivnimi ukrepi za prostorsko in urbanistično načrtovanje, razvoj tehničnih smernic za zmanjšanje ranljivosti izpostavljenih območij na poplavnih območjih in spodbujanje prilagajanja poplavni ogroženosti različnih gospodarskih sektorjev. Poleg tega občine obravnavajo izvajanje ukrepov za obnovo rek v urbanih okoljih, uvedejo trajnostne drenažne sisteme ter izboljšajo prepustnost mestnih okolij in njihovo povezavo z okoljskimi vrednostmi rek na mestnih območjih z razvojem tehničnih smernic in ciljev vodnega načrtovanja.
3)Sprejeti ukrepe za zmanjšanje odvzema podzemne vode z uporabo alternativnih virov (obnova vodonosnika). Ti ukrepi bodo zmanjšali odvzem nekaterih teles podzemne vode, zlasti tistih, ki ogrožajo območje Doñana in nekatere vodonosnike na jugovzhodu Španije, ter razširili piezometrične mreže spremljanja.
4)Dobava fotovoltaične energije obratom za razsoljevanje in njihova distribucija.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti se razsoljena voda proizvaja z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju.
Ta naložba se zaključi do 30. junija 2026.
Naložba 3 (C5.I3) – Digitalni prehod v vodnem sektorju (digitalno uveljavljanje okoljske zakonodaje) – strateški projekt za gospodarsko okrevanje in preobrazbo (PERTE) za digitalizacijo rabe vode.
Digitalni prehod ima lahko ključno vlogo pri izboljšanju učinkovitosti vodnega sektorja. Za izboljšanje digitalizacije gospodarjenja z vodami se pri tej naložbi izvajajo tri vrste ukrepov:
1)Izboljšanje znanja in uporabe vodnih virov – PERTE za digitalizacijo rabe vode. Ta PERTE bo z digitalizacijo in inovacijami posodobil vodni cikel. S tem se bo doseglo učinkovitejše in bolj trajnostno gospodarjenje z vodami, in sicer z izboljšanjem znanja o rabi vode z digitalizacijo. To se doseže s podpiranjem programov za spodbujanje digitalizacije v mestnem vodnem ciklu s konkurenčnimi javnimi razpisi in namakanjem prek digitalnega ključa za namakanje.
2)Ukrepi za spremljanje padavin v povodjih in na obalnih območjih. Ta linija ukrepov spodbuja obnovo omrežja meteoroloških radarjev in njegovo dokončanje z novimi kratkoročnimi objekti, kot so obnova in izboljšanje avtomatskih meteoroloških postaj za kalibracijo radarja v realnem času ter načrtovanje, razvoj in vzpostavitev nacionalnega radarskega centra.
3)Izboljšano meteorološko opazovanje ter spremljanje in preprečevanje podnebnih tveganj, to vključuje nov integriran sistem meteorološke pomoči, orodja za meteorološko opazovanje za zgodnje opozarjanje, vključno z izvajanjem integriranega globalnega opazovalnega sistema, vzpostavitvijo zunanjega izvajanja, samodejnim nadzorom kakovosti in označevanjem meteoroloških podatkov z uporabo tehnik umetne inteligence, globino podatkov NoSQL za učinkovito izvajanje podatkov, ki temeljijo na obdelavi velikih količin podatkov.
Naložba obravnava začetek uporabe 26 orodij ali prenovljene infrastrukture za izboljšanje znanja in uporabe vodnih virov ter spremljanje padavin in drugih meteoroloških podatkov za preprečevanje podnebnih tveganj.
Naložba se zaključi do 30. junija 2026.
Naložba 4 (C5.I4) – Prilagoditev obale podnebnim spremembam ter izvajanje morskih strategij in načrtov pomorskega prostorskega načrtovanja
Podnebne spremembe imajo in naj bi imele hude škodljive učinke na špansko obalo. S to naložbo se izvaja strategija za prilagajanje obale učinkom podnebnih sprememb, da bi povečali odpornost španske obale na podnebne spremembe in podnebne spremembe ter prilagajanje podnebnim spremembam vključili v načrtovanje in upravljanje španske obale. To vključuje ustvarjanje valolomov, umetnih plaž, plavajočih površin, upravljanje usedlin, sonaravne rešitve, obnovo plaž in sipinskega sistema, infrastrukturo za zaščito obale, uvedbo pametnih omrežij za spremljanje na daljavo obalne erozije ali ukrepe s podobnimi učinki.
Ta naložba varuje in obnavlja obalne ekosisteme ali degradirana območja. To se doseže z različnimi ukrepi, kot so: (I) premestitev naprav, ki jih je prizadelo nazadovanje; (II) razmejitev kopenskega pomorskega območja v državni lasti; (III) povrnitev nepravilno ali neustrezno zasedenih morskih zemljišč v državni lasti; (IV) oceno in obvladovanje tveganja ali podobne ukrepe; (v) okoljsko obnovo degradiranih obalnih območij in ekosistemov, ohranjanje in upravljanje obale; in/ali (vi) ukrepi s podobnimi učinki.
Z ukrepom se izboljša tudi urejena in pravilna dostopnost do javnega kopenskega pomorskega območja, in sicer z vračanjem zemljišč, da se zagotovi dostop do javnega prostora, načrtovanjem, upravljanjem in obnovitvijo dostopa ali ukrepi s podobnim učinkom. Naložba obravnava izvajanje politik strateškega pomorskega načrtovanja. To se izvaja s pomorskim prostorskim načrtovanjem, morskimi strategijami, znanstvenimi mnenji o oceanih in podnebju ter razvojem georeferencirane spletne aplikacije za uporabnike morja.
Ta naložba se zaključi do 31. decembra 2025.
E.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
74
|
C5.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti sprememb uredbe o hidrološkem načrtovanju
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Kraljevi odlok o spremembi uredbe o hidrološkem načrtovanju (Uradni list). Spremembe zadevajo vidike, povezane s sušo in pomanjkanjem vode, zahteve za izvajanje okvirne direktive o vodah in ustrezne standarde v okviru skupne strategije za izvajanje direktiv o vodah.
|
75
|
C5.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona o vodah in nove uredbe, ki nadomešča kraljevi odlok 1620/2007
|
Določba zakona o vodah o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Sprememba zakona o vodah, da se vključi revizija davkov za izpuste odpadnih voda in sistem za povračilo stroškov vodne infrastrukture v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ in načelom povračila stroškov. Nova uredba, ki bo nadomestila kraljevi odlok 1620/2007, bo spremenila regulativni in finančni okvir za ponovno uporabo odpadnih voda v skladu z načeloma „onesnaževalec plača“ in povračila stroškov, izboljšala spremljanje in zaščito vodnih teles, vključno s podtalnico, ter obravnavala vidike suše in pomanjkanja.
|
76
|
C5.I1
|
T
|
Izboljšana infrastruktura za čiščenje vode in odpadne vode
|
|
Število
(prebivalstvo)
|
0
|
175 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Začetek obratovanja infrastrukture za vodo in čiščenje odpadnih voda, ki zagotavlja storitve za vsaj 175000 populacijskih ekvivalentov, katerih cilj je zagotavljanje skladnosti z Direktivo 91/271/EGS in doseganje meril energijske učinkovitosti ali izboljšanje učinkovitosti in/ali zmanjšanje izgub vode v distribucijskih sistemih vode.
|
427
|
C5.I1
|
T
|
Izboljšana infrastruktura za čiščenje vode in odpadne vode
|
|
Število (populacija)
|
175 000
|
425 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Začetek obratovanja infrastrukture za vodo in čiščenje odpadnih voda, ki zagotavlja storitve za vsaj 425000 populacijskih ekvivalentov, katerih cilj je zagotavljanje skladnosti z Direktivo 91/271/EGS in doseganje meril energijske učinkovitosti in/ali izboljšanje učinkovitosti in/ali zmanjšanje izgub vode v distribucijskih sistemih vode. (Izhodišče: 30. junij 2023).
|
428
|
C5.I1
|
T
|
Izboljšana infrastruktura za čiščenje vode in odpadne vode
|
|
Število (v hektarjih)
|
0
|
18 500
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Začetek obratovanja vode iz infrastrukture za čiščenje odpadnih voda v obratu za čiščenje Rincón de León v Alicanteju, izboljšanje upravljanja voda za namakanje v 18500 hektarjih, da bi zagotovili skladnost z Direktivo 91/271/EGS in dosegli merila energijske učinkovitosti in/ali izboljšali učinkovitost in/ali zmanjšali izgube vode v distribucijskih sistemih vode.
|
77
|
C5.I2
|
M
|
Obnova zaščite rečnih bregov pred poplavno ogroženostjo
|
Potrdila, ki jih podpiše MITERD
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Obnovljenih je bilo vsaj 200 km rečnih bregov in najmanj 40000 prebivalcev je bilo zaščitenih pred poplavno ogroženostjo.
|
78
|
C5.I2
|
T
|
Zmanjšanje količine vode, pridobljene iz vodonosnikov
|
|
Število
(HM3/leto)
|
510
|
470
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Zmanjšanje letne količine vode, pridobljene iz vodonosnikov na območjih Doñana, Segura-Mar Menor, Mancha Oriental in Pravilnik, s 510 h3m/leto na 470 hm3/leto.
|
429
|
C5.I2
|
M
|
Dobava fotovoltaične energije obratom za razsoljevanje in njena distribucija
|
Zunanje poročilo, ki potrjuje prihranke
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Nadomesti 35 % energije, porabljene v obratih za razsoljevanje v Murcii in Almeríi (Torrevieja, Valdelentisco, Águilas Carboneras, Bajo Almanzora in Campo de Dalias), in transport vode med Júcar-Vinalopóm z lastno porabo s fotovoltaično energijo.
|
430
|
C5.I3
|
M
|
Ukrepi v zvezi s PERTE za digitalizacijo uporabnikov vode
|
Uradno obvestilo o končanih delih
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 5000000 prebivalcev, ki imajo koristi od začetka uporabe projektov za digitalizacijo mestnega vodnega cikla in vsaj 200000 hektarov, ki imajo koristi od digitalnega kompleta za namakanje v okviru programa PERTE za digitalizacijo rabe vode.
|
79
|
C5.I3
|
M
|
Oddaja naročil za uporabo orodij za izboljšanje znanja in uporabe vodnih virov ter za spremljanje padavin in drugih meteoroloških podatkov
|
Sklenjene pogodbe
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Oddaja naročil za izvajanje 26 orodij ali obnovljene infrastrukture za izboljšanje znanja in uporabe vodnih virov ter spremljanje padavin in drugih meteoroloških podatkov za preprečevanje podnebnih tveganj. Ukrepi se nanašajo predvsem na zasnovo in izvajanje elektronskega registra vode, upravljanje hidroloških podatkov in kakovost vode, digitalizacijo obdelave datotek in posodobitev mreže za aeronavtični meteorološki nadzor.
|
426
|
C5.I3
|
M
|
Začetek uporabe orodij za izboljšanje znanja in uporabe vodnih virov ter za spremljanje padavin in drugih meteoroloških podatkov
|
Potrdila, ki jih podpiše MITERD
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Začetek uporabe 26 orodij ali obnovljene infrastrukture za izboljšanje znanja in uporabe vodnih virov ter spremljanje padavin in drugih meteoroloških podatkov za preprečevanje podnebnih tveganj. Ukrepi se nanašajo predvsem na zasnovo in izvajanje elektronskega registra vode, upravljanje hidroloških podatkov in kakovost vode, digitalizacijo obdelave datotek in posodobitev mreže za aeronavtični meteorološki nadzor.
|
80
|
C5.I4
|
T
|
Obnova degradiranih območij in ekosistemov na vsaj 50 kilometrov obale
|
|
Število (v kilometrih)
|
0
|
50
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Dokončanje vsaj 50 kilometrov obale za obnovo degradiranih območij in ekosistemov, varstvo in povečanje dostopnosti obalnih območij, blažitev erozije, boljše znanje ter povečanje odpornosti obalnih območij in prilagajanja nanje, spremljanje na daljavo in izvajanje politik strateškega pomorskega načrtovanja. Pri ukrepih se upošteva kar koli od naslednjega:
(I) povečanje odpornosti španske obale na škodljive učinke podnebnih sprememb z bojem proti eroziji in krepitvijo obale. Pri tem se upoštevajo ustvarjanje valoloma, umetne plaže, plavajoče površine, upravljanje usedlin, sonaravne rešitve, obnova plaže in sipinskega sistema, infrastruktura za zaščito obale, uvedba pametnih omrežij za spremljanje obalne erozije ali ukrepi s podobnimi učinki.
(II) Zaščititi in obnoviti obalne ekosisteme ali degradirana območja. To se izvede z (a) premestitvijo naprav, ki jih je prizadelo nazadovanje; (b) razmejitev kopenskega pomorskega območja v državni lasti; (C) povrnitev nepravilno ali neustrezno zasedenih morskih zemljišč v državni lasti; (d) oceno in obvladovanje tveganja ali podobne ukrepe; (e) okoljsko obnovo degradiranih obalnih območij in ekosistemov; (F) ohranjanje in upravljanje obale; in/ali (g) ukrepe s podobnimi učinki.
(III) Izboljšati urejen in pravilen dostop do javnega kopenskega pomorskega območja. To se izvede z obnavljanjem zemljišč, da se zagotovi dostop do javnega prostora, načrtovanjem, upravljanjem in obnovitvijo dostopa ali ukrepi s podobnimi učinki.
(IV) Izvajanje politik strateškega pomorskega načrtovanja. To se izvede z izvajanjem pomorskega prostorskega načrtovanja, morskih strategij, znanstvenih nasvetov o oceanih, podnebju in obalah ter z razvojem georeferencirane spletne aplikacije za uporabnike morja.
|
81
|
C5.I4
|
T
|
Obnova degradiranih območij in ekosistemov na vsaj 100 kilometrov obale
|
|
Število (v kilometrih)
|
50
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dokončanje del na vsaj 100 kilometrih obale za obnovo degradiranih območij in ekosistemov, varstvo in povečanje dostopnosti obalnih območij, blažitev erozije, boljše znanje ter povečanje odpornosti obalnih območij in prilagajanja nanje, spremljanje na daljavo in izvajanje politik strateškega pomorskega načrtovanja. Dela vključujejo kar koli od naslednjega:
(I) povečanje odpornosti španske obale na škodljive učinke podnebnih sprememb z bojem proti eroziji in krepitvijo obale. Pri tem se upoštevajo ustvarjanje valoloma, umetne plaže, plavajoče površine, upravljanje usedlin, sonaravne rešitve, obnova plaže in sipinskega sistema, infrastruktura za zaščito obale, uvedba pametnih omrežij za spremljanje obalne erozije ali ukrepi s podobnimi učinki.
(II) Zaščititi in obnoviti obalne ekosisteme ali degradirana območja. To se izvede z (a) premestitvijo naprav, ki jih je prizadelo nazadovanje; (b) razmejitev kopenskega pomorskega območja v državni lasti; (C) povrnitev nepravilno ali neustrezno zasedenih morskih zemljišč v državni lasti; (d) oceno in obvladovanje tveganja ali podobne ukrepe; (e) okoljsko obnovo degradiranih obalnih območij in ekosistemov; (F) ohranjanje in upravljanje obale; in/ali (g) ukrepe s podobnimi učinki.
(III) Izboljšati urejen in pravilen dostop do javnega kopenskega pomorskega območja. To se izvede z vračanjem zemljišč, da se zagotovi dostop do javnega prostora, načrtovanjem, upravljanjem in obnovitvijo dostopa ali ukrepi s podobnim učinkom.
(IV) Izvajanje politik strateškega pomorskega načrtovanja. To se izvede z izvajanjem pomorskega prostorskega načrtovanja, morskih strategij, znanstvenih nasvetov o oceanih, podnebju in obalah ter z razvojem georeferencirane spletne aplikacije za uporabnike morja. (Izhodišče: 31. december 2022.)
|
81b
|
C5.I4
|
T
|
Obnova degradiranih območij in ekosistemov na vsaj 145 kilometrih obale
|
|
Število (v kilometrih)
|
100
|
145
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Dokončanje del na vsaj 145 kilometrih obale za obnovo degradiranih območij in ekosistemov, varstvo in povečanje dostopnosti obalnih območij, blažitev erozije, boljše znanje ter povečanje odpornosti obalnih območij in prilagajanja nanje, spremljanje na daljavo in izvajanje politik strateškega pomorskega načrtovanja. Dela vključujejo kar koli od naslednjega:
(I) povečanje odpornosti španske obale na škodljive učinke podnebnih sprememb z bojem proti eroziji in krepitvijo obale. Pri tem se upoštevajo ustvarjanje valoloma, umetne plaže, plavajoče površine, upravljanje usedlin, sonaravne rešitve, obnova plaže in sipinskega sistema, infrastruktura za zaščito obale, uvedba pametnih omrežij za spremljanje obalne erozije ali ukrepi s podobnimi učinki.
(II) Zaščititi in obnoviti obalne ekosisteme ali degradirana območja. To se izvede z (a) premestitvijo naprav, ki jih je prizadelo nazadovanje; (b) razmejitev kopenskega pomorskega območja v državni lasti; (C) povrnitev nepravilno ali neustrezno zasedenih morskih zemljišč v državni lasti; (d) oceno in obvladovanje tveganja ali podobne ukrepe; (e) okoljsko obnovo degradiranih obalnih območij in ekosistemov; (F) ohranjanje in upravljanje obale; in/ali (g) ukrepe s podobnimi učinki.
(III) Izboljšati urejen in pravilen dostop do javnega kopenskega pomorskega območja. To se izvede z vračanjem zemljišč, da se zagotovi dostop do javnega prostora, načrtovanjem, upravljanjem in obnovitvijo dostopa ali ukrepi s podobnim učinkom.
(IV) Izvajanje politik strateškega pomorskega načrtovanja. To se izvede z izvajanjem pomorskega prostorskega načrtovanja, morskih strategij, znanstvenih nasvetov o oceanih, podnebju in obalah ter z razvojem georeferencirane spletne aplikacije za uporabnike morja. (Izhodišče: 31. december 2023)
|
E.3. Opis naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 5 (C5.I5) – Izterjava vodonosnikov z alternativnimi viri
Cilj te naložbe je zmanjšati odvzem podzemne vode, zlasti v povodju Segura, Sredozemlju – Andaluziji in notranjih povodjih Katalonije.
Cilj te naložbe je i) vzpostavitev povezav med različnimi obrati za razsoljevanje v porečju Segura, da se uporabnikom vode Tajo-Segura Aqueduct zagotovi zanesljiva oskrba z vodo, ii) vnašanje vode iz različnih obratov za ponovno uporabo v regiji Alicante in iii) izvajanje ukrepov razsoljevanja v notranjem vodnem območju Katalonije (Tordera II – Foix) in Sredozemsko- Andaluzija (Costa del Sol in Levante Almeriense). S temi ukrepi se zmanjša količina podtalnice, pridobljene iz vodonosnikov, ki se prekomerno izkoriščajo in so v slabem ekološkem stanju, hkrati pa se zagotovi zanesljiva oskrba z vodo za različne uporabnike in spodbuja obnova vodonosnika.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti se razsoljena voda proizvaja z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije z najmanjšimi vplivi na okolje v sektorju. Poleg tega naložba ne sme povzročiti širitve namakanih območij niti do povečanja intenzivnosti namakanja.
Ta naložba se zaključi do 30. junija 2026.
Naložba 6 (C5.I6) – PERTE za digitalizacijo rabe vode
Cilj te naložbe je podpreti projekte za uvedbo tehnologij, ki spodbujajo digitalizacijo in krepijo okvir za spremljanje in nadzor rabe vode v mestnem vodnem ciklu, s poudarkom na srednjih in velikih občinah ter v industrijskem sektorju.
Ta naložba se zaključi do 30. junija 2026.
E.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L13
|
C5.I5
|
T
|
Zmanjšanje ekstrakcije podzemne vode
|
|
Število (hm3/leto)
|
0
|
60
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Oskrba z alternativnimi viri iz obratov za razsoljevanje ob doseganju enakovrednega zmanjšanja letne količine podzemne vode, pridobljene iz vodonosnikov v notranjih povodjih Katalonije in Sredozemsko- Andaluziji, v skladu z opisom ukrepa.
|
L14
|
C5.I6
|
M
|
Ukrepi za digitalizacijo mestnega vodnega cikla in industrijskega sektorja
|
Uradno obvestilo o končanih delih
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
10000000 prebivalcev je imelo koristi od projektov za digitalizacijo vodnega cikla v mestih in vsaj 90 zaključenih industrijskih projektov na področju voda.
|
F. KOMPONENTA 06: Trajnostna mobilnost (dolgoročna mobilnost)
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava naslednje izzive: 1) prehod na bolj trajnostne načine prevoza; 2) zmanjšanje emisij v prometnem sektorju; 3) zagotoviti varnejši, dostopnejši, bolj trajnosten in vključujoč prometni sektor.
Cilji komponente so: razvoj španskega železniškega omrežja (zlasti jedrnih koridorjev TEN-T in stranskega omrežja TEN-T); vzpostavitev bolj interoperabilnega prometnega omrežja (železnica, ceste, pristanišča) za zmanjšanje njegovega ogljičnega odtisa; izboljšanje čezmejnih povezav s Francijo in Portugalsko; posodobitev prometnega sektorja s sprejetjem naprednih digitalnih tehnologij.
Ta komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju naložb v energijsko učinkovitost in rabo virov ter o spodbujanju železniške infrastrukture za tovorni promet (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019) ter o naložbah v zeleni in digitalni prehod ter trajnostni promet (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
F.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C6.R1) – Strategija za varno, trajnostno in povezano mobilnost
Cilji ukrepa so:
a)Povečati varnost omrežja mobilnosti, da bi zagotovili boljšo zaščito ljudi in blaga, izboljšali standarde in zmanjšali število nesreč.
b)Povečanje trajnosti z dajanjem prednosti dnevni mobilnosti, ekonomski in socialni pravičnosti, energetski učinkovitosti in boju proti podnebnim spremembam.
c)Izboljšanje povezljivosti z digitalizacijo, tehnološkega napredka in multimodalne povezljivosti.
Strategija obravnava posebne ukrepe na naslednjih devetih področjih:
I.Mobilnost za vse (zagotavljanje splošne dostopnosti po razumnih stroških);
II.Nove naložbene politike (za zagotovitev ustreznega financiranja prometne infrastrukture in storitev);
III.Varna mobilnost (prednostno obravnavanje naložb v spremljanje, vzdrževanje in kibernetsko varnost);
IV.Mobilnost z nizkimi emisijami (povečanje učinkovitosti, zmanjšanje porabe energije);
V.Pametna mobilnost (spodbujanje inovacij na področju raziskav in razvoja ter mobilnosti, gradnja in upravljanje inteligentne infrastrukture);
VI.Pametne intermodalne logistične verige (prednost železniškega prevoza blaga v javnih in zasebnih programih);
VII.Povezovanje Evrope in povezave s svetom (povezovati pristanišča z intermodalnimi logističnimi terminali in okrepiti sodelovanje s sosednjimi državami za usklajevanje gradnje in/ali izboljšanja čezmejne infrastrukture);
VIII.Socialni in delovni vidiki (ukrepi za uravnoteženo zastopanost spolov ter preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile v prometu); in
IX.Digitalizacija ministrstva za promet, mobilnost in agendo za mesta, da bi sprejeli digitalni prehod ter postali bolj odprti in inovativni.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2021.
Reforma 2 (C6.R2) – Okvirna železniška strategija
Cilji reforme so vzpostavitev instrumentov za zagotovitev, da železniško omrežje skladno in učinkovito izpolnjuje prihodnje potrebe po mobilnosti. Strategija določa jasen scenarij načrtovanja za način železniškega prevoza in omogoča uskladitev prednostnih naložb s strategijo za varno, trajnostno in povezano mobilnost (R1).
Reforma bo sestavljena iz več ukrepov, vključno z:
a)jasnejše načrtovanje ukrepov v železniškem sektorju, zlasti za vsakodnevno mobilnost;
b)izboljšanje vzdrževanja omrežja;
c)zagotavljanje gospodarske vzdržnosti železniškega omrežja;
d)dajanje prednosti učinkoviti rabi virov s predhodnim in naknadnim vrednotenjem naložbenih projektov;
e)izboljšanje interoperabilnosti omrežja, zlasti na koridorjih vseevropskega omrežja, in intermodalnosti omrežja;
f)spodbujanje železniškega tovornega prometa;
g)povečanje varnosti v železniškem prometu in
h)spodbujanje digitalizacije prometa in inovacij za zagotovitev povezane mobilnosti.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Naložba 1 (C6.I1) – Nacionalno prenosno omrežje: Evropski koridorji
Cilj ukrepa je zgraditi novo železniško infrastrukturo v jedrnih evropskih koridorjih TEN-T ter posodobiti in nadgraditi obstoječe.
Naložbo sestavljajo ukrepi z naslednjimi glavnimi razsežnostmi:
a)Platforma: Projekti, ki omogočajo vzpostavitev infrastrukture, ki podpira železniške tire in vključuje nasipe, čiščenje, viadukte, predore itd. V glavnem gre za gradnjo nove infrastrukture;
b)Zamenjava storitev: Ukrepi, s katerimi se obnovijo obstoječe storitve (lahke, namakanje, voda itd.), ki so prizadete med izvajanjem železniških del;
c)Tiri: Ukrepi za sestavljanje in oskrbo z materiali tirov (predstikali, pragovi, tirnice, kretnice in ekspanzijske naprave) na novih železniških odsekih ter obnovo obstoječih tirov;
d)Električno energijo: Ukrepi, ki obravnavajo elektrifikacijo prog, vključno z: vozni vod, elektronapajalne postaje, transformacijski centri, daljinsko upravljanje električne energije, visokonapetostni električni vodi;
e)Signalizacija in vodenje prometa: Projekti, ki obravnavajo izvajanje novih sistemov signalizacije in nadzora prometa;
f)Telekomunikacije: Projekti, ki obravnavajo fiksne in mobilne telekomunikacije na železniških progah.
g)Postaje: Posodobitev in sanacija obstoječih postaj ter gradnja novih postaj.
Dela se zaključijo na najmanj 1400 kilometrih omrežja, vključenega v atlantski in sredozemski koridor, vključno z ukrepi za izboljšanje obstoječih odsekov in naložbami za napredek pri gradnji novih odsekov.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C6.I2) – Program vseevropskega prometnega omrežja, druga dela
Cilji ukrepa so izboljšati nacionalno prometno omrežje, ki zajema vse načine prevoza (železniški, cestni, zračni), da bi postalo zanesljivejše, bolj trajnostno, varno in odporno.
Naložbo sestavljajo naslednji ukrepi:
a)Nadgradnja železniškega omrežja glede na nejedrno omrežje TEN-T z deli na najmanj 900 kilometrov;
b)Povečanje varnosti cestnega omrežja v skladu z nacionalnimi in evropskimi predpisi, bolj trajnostno, izboljšanje digitalizacije in izvajanje inteligentnih prometnih sistemov ter posodobitev primarnega predhodnega osnutka fiksne povezave v Gibraltarski ožini;
c)Spodbujanje razvoja enotnega evropskega neba (20 projektov);
d)Podpora digitalni preobrazbi ministrstva za promet, mobilnost in agendo za mesta.
Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 1 010 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 301 000 000 EUR z vsaj 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 3 (C6.I3) – Intermodalnost in logistika
Cilj ukrepa je izvajanje osi 6 strategije za varno, trajnostno in povezano mobilnost (R1) o pametnih intermodalnih logističnih verigah.
Naložbo sestavljajo tri vrste ukrepov:
a)razvoj ali posodobitev devetih strateških intermodalnih in logističnih terminalov, da bi v nekaterih primerih intermodalne terminale povezali z logističnim območjem in v vseh primerih spodbudili preusmeritev tovora s ceste na železnico;
b)izboljšati železniški in cestni dostop do španskih pristanišč, da se spodbudi železniški tovorni promet, in sicer z izboljšanjem povezave pristanišč z železnico (2 pristanišči) in cestnim omrežjem (eno pristanišče);
c)izboljšana dostopnost (19 projektov) in trajnost v pristaniščih (projekti v 25 pristaniških organih).
Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 584 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 217 000 000 EUR z vsaj 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 4 (C6.I4) – Podporni program za trajnostni in digitalni promet
Cilji ukrepa so izboljšati učinkovitost prometnega sistema z digitalizacijo in uvajanjem novih tehnologij v sektorju ter s podpiranjem najbolj trajnostnih prevoznih sredstev, zlasti železnic. Ta naložba je usklajena s pobudami delovnega programa Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) in poziva k razvoju vseevropskega prometnega omrežja.
Naložba je sestavljena iz svežnja:
a)shemo podpore za trajnostni tovorni promet na podlagi ECO-INCENTIVES za železniške in pomorske namene;
b)prenosi sredstev avtonomnim skupnostim za dodelitev nepovratnih sredstev za projekte digitalizacije storitev potniškega in tovornega prometa na regionalni in lokalni ravni;
c)prenosi sredstev avtonomnim skupnostim za oddajo naročil ali drugih pravnih instrumentov za projekte digitalizacije storitev potniškega in tovornega prometa na regionalni in lokalni ravni; in
d)dodelitev projektov za naslednje ukrepe:
Področje ukrepanja 1. Interoperabilnost v železniškem tovornem prometu
1. Evropski sistemi za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) na vozilu;
2. Ukrepi za odpravo ovir za interoperabilnost železniškega prometa;
3. Inovacije in razvoj osi s spremenljivo tirno širino v lokomotivah;
Področje ukrepanja 2. Spodbujanje intermodalnosti prevoza
4. Gradnja, prilagoditev ali nadgradnja tovora in intermodalnih železniških-cestnih terminalov ter njihovih kopenskih povezav;
Področje ukrepanja 3. Posodobitev opreme za železniški tovorni promet
5. Ukrepi za podporo obnove ali nadgradnje vagonov za železniški tovorni promet, vključno z vzpostavitvijo železniških avtocestnih storitev;
6. Ukrepi za podporo prenovi ali prilagoditvi železniške opreme z drugim materialom, ki uporablja alternativna goriva kot vodik ali električno energijo;
Področje ukrepanja 4. Varen, trajnosten in povezan cestni promet
7. Gradnja in nadgradnja varnih parkirišč za gospodarska vozila ter zagotavljanje informacijskih storitev;
8. Inteligentne prometne storitve za cestni sektor (ITS) v koncesijah za cestninske avtoceste ter drugih storitvah za varnost in ohranjanje cest;
9. Ukrepi, ki podpirajo vzpostavitev alternativne oskrbovalne infrastrukture za težka vozila na cestnem omrežju. Merila za upravičenost tega ukrepa zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), tako da se določi pogoj, pod katerim se v času gradnje omogoči prehodna in distribucijska infrastruktura za plinasta goriva za prevoz obnovljivih in nizkoogljičnih plinov;
10. Ukrepi za podporo prenovi ali prilagoditvi strojev za trajnostno tlakovanje cest, zmanjšanje ogljičnega odtisa in zmanjšanje hrupa;
Področje ukrepanja 5. Trajnost pomorskega in zračnega prometa
11. Podpora za uvajanje alternativnih goriv v pristaniščih in na letališčih. Merila za upravičenost tega ukrepa zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), tako da se določi pogoj, pod katerim se v času gradnje omogoči prehodna in distribucijska infrastruktura za plinasta goriva za prevoz obnovljivih in nizkoogljičnih plinov;
12. Podpora uvajanju alternativnih energetskih tehnologij v pomorskem sektorju;
Področje ukrepanja 6. Digitalizacija prometa
13. Projekti za digitalizacijo storitev potniškega in tovornega prometa na nacionalni ravni;
Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 63 500 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 210 000 000 EUR z vsaj 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
F.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
82
|
C6.R1
|
M
|
Strategija za trajnostno, varno in povezano mobilnost (javno posvetovanje)
|
Obvestilo o koncu posvetovanja
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Konec postopka javnega posvetovanja o strategiji, ki obravnava ukrepe na naslednjih devetih področjih:
1) mobilnost za vse (za zagotovitev splošne dostopnosti po razumnih stroških);
2) nove naložbene politike (za zagotovitev ustreznega financiranja prometne infrastrukture in storitev);
3) varna mobilnost (prednostne naložbe v spremljanje, vzdrževanje in kibernetsko varnost);
4) mobilnost z nizkimi emisijami (povečanje učinkovitosti, zmanjšanje porabe energije);
5) Pametna mobilnost (spodbujanje inovacij na področju raziskav in razvoja ter mobilnosti, gradnja in upravljanje inteligentne infrastrukture);
6) Pametne intermodalne logistične verige (da se da prednost železniškemu prevozu blaga);
7) Povezovanje Evrope in Povezano s svetom (povezovati pristanišča z intermodalnimi logističnimi terminali in okrepiti sodelovanje s sosednjimi državami za usklajevanje gradnje in/ali izboljšanja čezmejne infrastrukture);
8) socialni vidiki in vidiki dela (ukrepi za uravnoteženo zastopanost spolov ter preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile v prometu);
9) Digitalizacija ministrstva za promet (MITMA).
|
83
|
C6.R1
|
M
|
Strategija za trajnostno, varno in povezano mobilnost (odobritev)
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Odobritev strategije Sveta ministrov o ukrepih na naslednjih devetih področjih:
1) mobilnost za vse (za zagotovitev splošne dostopnosti po razumnih stroških);
2) nove naložbene politike (za zagotovitev ustreznega financiranja prometne infrastrukture in storitev);
3) varna mobilnost (prednostne naložbe v spremljanje, vzdrževanje in kibernetsko varnost);
4) mobilnost z nizkimi emisijami (povečanje učinkovitosti, zmanjšanje porabe energije);
5) Pametna mobilnost (spodbujanje inovacij na področju raziskav in razvoja ter mobilnosti, gradnja in upravljanje inteligentne infrastrukture);
6) Pametne intermodalne logistične verige (prednost železniškega prevoza blaga v javnih in zasebnih programih);
7) Povezovanje Evrope in Povezano s svetom (povezovati pristanišča z intermodalnimi logističnimi terminali in okrepiti sodelovanje s sosednjimi državami za usklajevanje gradnje in/ali izboljšanja čezmejne infrastrukture);
8) socialni vidiki in vidiki dela (ukrepi za uravnoteženo zastopanost spolov ter preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile v prometu);
9) Digitalizacija ministrstva za promet MITMA.
|
84
|
C6.R2
|
M
|
Okvirna železniška strategija
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava resolucije o odobritvi okvirne železniške strategije v Uradnem listu z ukrepi za:
a) oblikovanje jasnejšega načrtovanja ukrepov v železniškem sektorju, usmerjenih zlasti v vsakodnevno mobilnost;
b) izboljšanje vzdrževanja omrežja;
C) zagotavljanje gospodarske vzdržnosti železniškega omrežja;
d) dajanje prednosti učinkoviti rabi virov s predhodnim in naknadnim vrednotenjem naložbenih projektov;
e) izboljšanje interoperabilnosti omrežja, zlasti na koridorjih vseevropskega omrežja, in intermodalnosti omrežja;
f) spodbujanje železniškega tovornega prometa;
g) izboljšanje varnosti v železniškem prometu;
h) spodbujanje digitalizacije prometa in inovacij za zagotovitev povezane mobilnosti.
Za vse ukrepe, vključene v „okvirno železniško strategijo“, zagotovi izpolnjevanje določb zakona 21/2013 o presoji vplivov na okolje in zakona št. 9/2018 z dne 5. decembra 2018, ki spreminja zakon 21/2013, ter izvaja potrebne blažilne ukrepe za varstvo okolja iz presoje vplivov na okolje.
|
85
|
C6.I1
|
T
|
Osrednje omrežje TEN-T: dodelitev pogodb
|
|
Pogodba ali drug pravni instrument
|
0
|
144
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Vsaj 144 oddanih naročil ali drugih pravnih instrumentov, ki vključujejo ukrepe na enem ali več naslednjih koridorjih jedrnega omrežja TEN-T:
ATLANTSKI KORIDOR
• Y Vasca: Vitoria-Bilbao-San Sebastian/Astigarraga-Irun
• Valladolid-Palencia-León
• León-La Robla-Pola de Lena
• Castejón-Pamplona-Logroño-Bilbao
• La Coruña-Vigo-Ourense
• Ourense-Monforte
• Monforte-León
• Talayuela-Plasencia-Cáceres-Mérida-Badajoz
• Talayuela-Madrid-Valladolid-Vitoria
• Sevilla-Huelva
SREDOZEMSKEGA KORIDORJA
• Madrid-Zaragoza-Tarragona
• Frontera francesa-Barcelona/Tarragona-Vandellós
• Vandellós-Castellón
• Sagunto-Teruel – Zaragoza
• Zaragoza-Tarragona
• Castellón-Valencia-La Encina-Alicante
• Alcázar de San Juan-La Encina
• Murcia-Cartagena
• Murcia-Almería
• Utrera-Antequera Santa Ana
• Madrid-Valencia
SKUPNI OBEMA KORIDORJEMA
• Povezava HSL Barcelona-HSL Levante
• Aranjuez-Alcázar de San Juan-Manzanares-Córdoba-Algeciras
• Madrid-Sevilla
Ukrepi spadajo v eno ali več naslednjih vrst:
• Platforma. Vključuje projekte, ki omogočajo vzpostavitev infrastrukture, ki podpira tire in vključuje nasipe, čiščenje, viadukte, predore itd. To so predvsem gradnja nove infrastrukture.
• Nadomestitev storitev. Vključuje ukrepe, namenjene obnovi obstoječih storitev (lahkejših, namakalnih, vodnih itd.), ki so prizadete med izvajanjem železniških del.
• Sledi. Vključuje ukrepe za sestavljanje in dobavo materiala tirov (predstikalna naprava, pragovi, tirnice, kretnice in naprave za raztezanje) na novih železniških odsekih ter obnovo obstoječih tirov.
• Električna energija. Vključuje ukrepe, namenjene elektrifikaciji prog, vključno z: vozni vod, elektronapajalne postaje, transformacijski centri, daljinsko upravljanje električne energije, visokonapetostni električni vodi itd.
• Signalizacija in upravljanje prometa. Vključuje projekte, namenjene izvajanju novih sistemov signalizacije in upravljanja prometa (ERTMS itd.).
• Telekomunikacije. Vključuje projekte, povezane s fiksnimi in mobilnimi telekomunikacijami na železniških progah (kot so optična vlakna, GSM-R).
• Postaje. Vključuje nadgradnjo in sanacijo obstoječih postaj ter gradnjo novih postaj.
|
86
|
C6.I1
|
T
|
Osrednje omrežje TEN-T: napredek del
|
—
|
Število (km)
|
0
|
335
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Najmanj 335 kilometrov dokončanih del na jedrnem omrežju TEN-T na koridorjih in z značilnostmi, opredeljenimi v cilju #85 za zadnje četrtletje leta 2022
|
87
|
C6.I1
|
T
|
Osrednje omrežje TEN-T: dokončanje del
|
—
|
Število (km)
|
335
|
1 400
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Najmanj 1400 kilometrov dokončanih del na jedrnem omrežju TEN-T na koridorjih in z značilnostmi, opredeljenimi v cilju #85 za zadnje četrtletje leta 2022. (izhodišče: 31. december 2024).
|
88
|
C6.I2
|
T
|
Javna naročila so bila oddana v okviru omrežja TEN-T železniškega prometa in omrežja državnih cest
|
|
Pogodba ali drug pravni instrument
|
0
|
188
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Vsaj 188 oddanih naročil ali drugih pravnih instrumentov, ki vključujejo intervencije pri različnih načinih prevoza: za železniške intervencije v nejedrnem omrežju TEN-T in za ceste v državnem cestnem omrežju
a) Za železnice intervencije spadajo v eno ali več naslednjih vrst intervencij:
• Izboljšanje tehnološke infrastrukture za upravljanje železniškega prometa
• Varnost (kot so kibernetska varnost, namestitev detektorjev trkov)
• Akustična zaščita/karte hrupa
• Razvoj satelitske tehnologije, ki se uporablja za železniško signalizacijo ERTMS
• Elektrifikacija odsekov (kot je Monforte-Lugo)
• Obnova tirov (kot sta Soria-Torralba in Monforte-Lugo)
• Izboljšanje podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija (kot sta Soria-Torralba in Ávila-Salamanca)
• Ustvarjanje novih odsekov ali različic (kot sta Palencia-Santander, različica Rincón de Soto in Variant Ourense)
b) Za ceste intervencije spadajo v eno ali več naslednjih vrst intervencij:
• Izboljšanje varnosti v cestnem prometu: vključno z varnostjo v cestnem prometu v predorih, zaščito ranljivih prostoživečih živali in rastlin ter zaščito ranljivih uporabnikov
• Trajnost: izboljšanje kakovosti zraka, nove oblike mobilnosti v mestih, zaščita biotske raznovrstnosti, preprečevanje podnebnih tveganj, energijska učinkovitost, zmanjšanje hrupa
• Digitalizacija: Izvajanje sistemov za spremljanje mostov, predorov z uporabo analitike masovnih podatkov in interneta stvari; digitalizacija cest za spremljanje in vzdrževanje
• Izvajanje inteligentnih prometnih sistemov v pasovih za avtobuse-VAO
• Posodobitev primarnega predhodnega osnutka fiksne povezave čez gibraltarsko ožino
|
89
|
C6.I2
|
T
|
Drugo jedrno omrežje TEN-T: napredek pri železniških delih
|
—
|
Število (km)
|
0
|
347
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Končanih je bilo vsaj 347 kilometrov del, da bi železniško omrežje postalo bolj interoperabilno, predvsem v zvezi s TEN-T, pri čemer je končni cilj skupna dela na najmanj 900 kilometrih omrežja. Dela so v skladu z vrstami intervencij, opredeljenimi v točki (a) cilja 88.
|
90
|
C6.I2
|
T
|
Enotno evropsko nebo: dodeljeni projekt in napredek pri zaključku projektov
|
—
|
Število
|
0
|
15
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Skupno zaključenih vsaj 15 projektov (končni cilj 20 projektov) na področju digitalizacije in varnosti za razvoj enotnega evropskega neba z naslednjega seznama izbirnih meril: Skupno zaključenih vsaj 15 projektov (končni cilj 20 projektov) na področju digitalizacije in varnosti za razvoj enotnega evropskega neba z naslednjega seznama izbirnih meril:
• Neposredne naložbe prek ENAIRE (upravljavca zračne navigacije v Španiji) za razvoj enotnega evropskega neba, povezane s posodobitvijo sistemov kontrole zračnega prometa in nadzornih sistemov, digitalno preobrazbo informacijskih sistemov in razvojem komunikacijskih sistemov.
• Digitalizacija letalske dokumentacije (podatkov in kartiranja), ki je na voljo uporabnikom za opravljanje letov
• Razširitev pokritosti Zemlje/zraka in digitalizacija glasu v komunikaciji med pilotom in kontrolorjem. Izboljšanje pokritosti z nizko ravnjo na nekaterih območjih zračnega prostora s posodobitvijo zemeljske komunikacijske infrastrukture
• Razvoj sistema govorne komunikacije v centrih kontrole zračnega prometa z digitalizacijo in napredno tehnologijo, ki zagotavlja boljšo kakovost, večjo varnost, razpoložljivost informacij in večjo zmogljivost za nepredvidljive razmere
• Tehnološka posodobitev primarnega radarskega omrežja, izboljšanje zmogljivosti in usmerjanje sistemov k popolni digitalizaciji primarnih radarjev z uporabo vseh razpoložljivih tehnoloških dosežkov za povečanje operativne učinkovitosti
• Razvoj radarskih sistemov, ki je drugotnega pomena za tehnologijo Modo S., ki zagotavlja informacije sistemu kontrole zračnega prometa
• Zamenjava strojne opreme različnih sistemov ENAIRE
• Razvoj različnih upravljavskih in operativnih aplikacij za upravljanje ENAIRE
• Tehnološka posodobitev sistemov ladijskega prometa z dajanjem prednosti njihovi popolni digitalizaciji in izvajanju sistemov spremljanja in daljinskega nadzora
• Vzpostavitev infrastrukture za izvajanje novih sistemov kontrole zračnega prometa. Bistvenega pomena za zagotovitev izvajanja novih operativnih konceptov v Španiji. Poleg tega je vključena posodobitev naprav, da se zagotovi odpornost proti napakam.
• Digitalizacija in avtomatizacija tehničnega upravljanja delovanja za celovito izboljšanje orodij za spremljanje sistemov na daljavo
• Posodobitev sistema kontrole zračnega prometa v skladu z regulativnimi merili, vključno z izboljšanjem konceptov zmogljivosti, varnosti, kibernetske varnosti in digitalizacije, ki izhajajo iz enotnega evropskega neba
|
91
|
C6.I2
|
M
|
Digitalizacija ministrstva za promet, mobilnost in agendo za mesta
|
Uradno obvestilo o zaključku dela
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Dokončanje naslednjih projektov:
• Vzpostavitev informacijskega modeliranja (BIM) za vzpostavitev sodelovalne platforme za upravljanje digitalnih informacij in modelov.
• Spodbujanje mobilnosti kot storitve, zagotavljanje odprtih podatkov in uporaba novih tehnologij za analizo in optimizacijo mobilnosti.
• Izvajanje sistema analize, spremljanja, nadzora, kontrole potreb, izvajanja storitev in uvajanja ter uporabe novih tehnologij v kopenskem prometu.
• Načrt digitalizacije Generalnega direktorata za ceste.
• Razvoj novih storitev in izboljšano upravljanje, med drugim na področju letalskih, pomorskih in geografskih informacij.
|
92
|
C6.I2
|
T
|
Novo ali nadgrajeno omrežje TEN-T, druga dela
|
—
|
Število (km)
|
347
|
900
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Končanih je bilo vsaj 900 kilometrov del, da bi železniško omrežje postalo bolj interoperabilno, predvsem v povezavi z omrežjem TEN-T z deli. Dela so v skladu z vrstami intervencij, opredeljenimi v točki (a) cilja 88. (izhodišče: 31. december 2024).
|
93
|
C6.I2
|
T
|
Enotno evropsko nebo: zaključek projekta
|
—
|
Število
|
15
|
20
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključenih je bilo vsaj 20 projektov na področju digitalizacije in varnosti za razvoj enotnega evropskega neba, pri čemer so bili projekti izbrani v skladu z merili za izbor projekta (cilj 90) (izhodišče: 31. december 2024).
|
94
|
C6.I2
|
M
|
Državno cestno omrežje, prilagojeno sedanji ureditvi
|
Zaključek projekta
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje del v državnem cestnem omrežju v skladu z vrstami posegov, opredeljenimi v točki b) cilja 88. Vključuje dela v vsaj 80 predorih, dela za izboljšanje ograj in znakov za zmanjšanje verjetnosti trčenja prostoživečih vrst, izvajanje ukrepov za izboljšanje varnostnih pogojev za najranljivejše udeležence v cestnem prometu, kot so pešci in kolesarji (potniki, kolesarski pasovi), trajnostnost (izboljšanje kakovosti zraka, nove oblike mobilnosti v mestih, zaščita biotske raznovrstnosti, preprečevanje podnebnih tveganj), energijska učinkovitost, zmanjšanje hrupa, digitalizacija (izvajanje sistemov spremljanja mostov, predorov, uporaba analitike masovnih podatkov in interneta stvari; digitalizacija cest za spremljanje in vzdrževanje), izvajanje inteligentnih prometnih sistemov v avtobusnih pasovih, posodobitev primarnega predhodnega osnutka fiksne povezave v Gibraltarski ožini.
|
95
|
C6.I3
|
T
|
T1: število naročil ali drugih pravnih instrumentov, oddanih za izboljšanje intermodalne in logistične infrastrukture
|
—
|
Pogodba ali drug pravni instrument
|
0
|
66
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Vsaj 66 oddanih naročil ali drugih pravnih instrumentov, vključno z intervencijami za izboljšanje intermodalne in logistične infrastrukture.
Intervencije spadajo na eno ali več naslednjih področij:
a) razvoj in nadgradnja strateških intermodalnih in logističnih terminalov na eni ali več naslednjih lokacijah:
• Vicálvaro v Madridu;
• La Llagosta v Barceloni
• San Luis v Valenciji
• Júndiz v Álavi.
• Logistični objekt Can Tunis (Barcelona)
• Terminal Orduña (Bizkaia)
• Logistični objekt v Lezu (Gipuzkoa)
• Muriedas (Santander)
• Terminal Escombreras (Murcia);
b) gradnja ali razširitev stranskih tirov na dolžino najmanj 750 metrov;
C) izboljšanje železniškega dostopa do pristanišča A Coruña in pristanišča Castellón;
d) izboljšanje cestnega dostopa do pristanišča Algeciras; in
e) izboljšanje dostopnosti in trajnosti v pristaniščih, vključno z:
• Dostopnost: dela za dostop do železnic, vključno z deli za obnovo in nadgradnjo, ter nov dostop in izboljšanje notranjega prometa v pristaniščih s prilagoditvijo infrastrukture, ki ohranja njen zunanji kopenski dostop.
• Trajnost: vključno z ustreznostjo sistemov oskrbe z vodo in sanitarnih sistemov; načrte za izboljšanje kakovosti zraka; vzpostavitev učinkovitejših energetskih omrežij; solarne fotovoltaične naprave; prenova omrežij za razsvetljavo in namestitev tehnologije LED; sistemi za nadzor porabe energije; obnova sistemov obdelave.
|
96
|
C6.I3
|
T
|
T2: Število naročil ali drugih pravnih instrumentov, oddanih za izboljšanje intermodalne in logistične infrastrukture
|
—
|
Število pogodb ali drugih pravnih instrumentov
|
66
|
105
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Skupno število vsaj 105 oddanih naročil ali drugih pravnih instrumentov, ob upoštevanju naročil ali drugih pravnih instrumentov, ki so že bili ocenjeni v okviru cilja 95, vključno z intervencijami za izboljšanje intermodalne in logistične infrastrukture v skladu s področji, opredeljenimi v točkah (a), (b), (c), (d) ali (e) cilja 95.
|
97
|
C6.I3
|
T
|
Dokončanje projektov, povezanih z intermodalnimi in logističnimi terminali, pristanišči in 750-metrskimi stranskimi tiri
|
—
|
Število
|
0
|
14
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje del na devetih strateških intermodalnih in logističnih terminalih (Tilos in tri pristanišča imajo dostop do novih ali nadgrajenih, da se spodbudi železniški tovorni promet, ter gradnja ali razširitev vsaj dveh stranskih tirov na dolžino najmanj 750 metrov. Dela so v skladu z vrsto intervencij, opredeljenimi v točkah (a), (b), (c) in (d) cilja 95.
|
98
|
C6.I3
|
T
|
Zaključek projektov v zvezi z dostopnostjo železnic in trajnostnih projektov v pristaniščih
|
—
|
Število
|
0
|
44
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek 44 ukrepov (19+25): vsaj 19 projektov v zvezi z dostopnostjo železnic in dokončanjem trajnostnih projektov v pristaniščih v 25 različnih pristaniških organih. Dela so v skladu z vrstami intervencij, opredeljenimi v točki e) cilja 95.
|
99
|
C6.I4
|
M
|
Podpora programu trajnostnega in digitalnega prometa.
|
Objava v Uradnem listu in sprejetje uradnih resolucij
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Sredstva v višini 800 000 000 EUR v okviru podpornega programa za trajnostni in digitalni promet, in sicer z:
a) objave ministrskih odlokov o vzpostavitvi podporne sheme za trajnostni tovorni promet na podlagi ECO-INCENTIVES v železniškem in pomorskem prometu v Uradnem listu;
b) uradne sklepe o odobritvi prenosov, določenih v kraljevem odloku, ki določa prenos sredstev avtonomnim skupnostim za dodelitev nepovratnih sredstev za projekte digitalizacije storitev potniškega in tovornega prometa na regionalni in lokalni ravni;
C) uradne resolucije o odobritvi prenosov, določenih v resoluciji državnega sekretariata za promet, mobilnost in agendo za mesta o prenosu sredstev avtonomnim skupnostim za oddajo naročil ali drugih pravnih instrumentov za projekte digitalizacije storitev potniškega in tovornega prometa na regionalni in lokalni ravni; in
d) resolucija državnega sekretariata za promet, mobilnost in agendo za mesta o dodelitvi projektov za naslednje ukrepe:
Področje ukrepanja 1. Interoperabilnost v železniškem tovornem prometu
1. Evropski sistemi za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) na vozilu
2. Ukrepi za odpravo ovir za interoperabilnost železniškega sistema v skladu s TSI.
3. Inovacije in razvoj osi s spremenljivo tirno širino v lokomotivah.
Področje ukrepanja 2. Spodbujanje intermodalnosti prevoza
4. Gradnja, prilagoditev ali nadgradnja tovora in intermodalnih železniško-cestnih terminalov ter njihovih kopenskih povezav
Področje ukrepanja 3. Posodobitev opreme za železniški tovorni promet
5. Ukrepi za podporo prenovi ali nadgradnji vagonov za železniški tovorni promet, vključno z vzpostavitvijo železniških avtocestnih storitev.
6. Ukrepi za podporo prenovi ali prilagoditvi opreme železniških traktorjev z drugim materialom, ki uporablja alternativna goriva (vodik ali električna energija).
Področje ukrepanja 4. Varen, trajnosten in povezan cestni promet
7. Gradnja in nadgradnja varnih parkirišč za gospodarska vozila ter zagotavljanje informacijskih storitev (Delegirana uredba (EU) št. 885/2013).
8. Inteligentne prometne storitve za cestni sektor (ITS) v koncesijah za cestninske avtoceste ter drugih storitvah za varnost in ohranjanje cest.
9. Ukrepi za podporo vzpostavitvi infrastrukture za oskrbo težkih vozil z alternativnimi gorivi v cestnem omrežju
10. Ukrepi za podporo prenovi ali prilagoditvi sredstev in strojev, da se doseže trajnostni tlak: zmanjšanje ogljičnega odtisa in sredstev za zmanjševanje zvoka
Področje ukrepanja 5. Trajnost pomorskega in zračnega prometa
11. Podpora za uvajanje alternativnih goriv v pristaniščih in na letališčih.
12. Podpora uporabi spodbujevalnih alternativnih energetskih tehnologij v pomorskem sektorju.
Področje ukrepanja 6. Digitalizacija prometa
13. Projekti za digitalizacijo storitev potniškega in tovornega prometa na nacionalni ravni.
Pri ukrepih 9 in 11 morajo biti izbirna merila skladna s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), ki zagotavljajo, da je infrastruktura v času gradnje omogočena za prevoz obnovljivih in nizkoogljičnih plinov.
|
100
|
C6.I4
|
M
|
Podelitev ECO-INCENTIVES in uradno obvestilo o začetku del v okviru podpornega programa za trajnostni in digitalni promet
|
Uradno obvestilo o začetku del
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Dodelitev vsaj 30 000 000 EUR v ECO-INCENTIVES za železniške in pomorske namene ter začetek del v projektih, ki so bili dodeljeni v skladu s točkami (b), (c) in (d) v mejniku 99, ki predstavljajo denarno vrednost najmanj 665 371 038 EUR.
|
101
|
C6.I4
|
M
|
Trajnostni in digitalni promet: dokončanje del
|
Uradno obvestilo o zaključku dela
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek vseh projektov, ki so bili v zadnjem četrtletju leta 2022 dodeljeni za spodbujanje trajnostnega in digitalnega prometa (Milestone 99). Dela so na področjih, opredeljenih v merilih za izbor za dodelitev projekta v zadnjem četrtletju leta 2022.
Pri ukrepih 10 in 12 morajo biti merila za izbor skladna s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), ki zagotavljajo, da je infrastruktura v času gradnje omogočena za prevoz obnovljivih in nizkoogljičnih plinov.
|
F.3. Opis naložb za podporo v obliki posojila
Reforma 3 (C6.R3) – Strategija za energetsko učinkovitost nacionalnega omrežja avtocest
Cilj te reforme je objava strategije za energetsko učinkovitost v državnem cestnem omrežju in vzpostavitev sklopa ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti v državnem cestnem omrežju.
Ta strategija zajema vsaj naslednje elemente:
a)analizo oskrbe nacionalnega cestnega omrežja z energijo;
b)analizo trenutnega stanja v nacionalnem cestnem omrežju v zvezi z njegovo osvetlitvijo in utemeljitvijo možnih rešitev;
c)seznam ukrepov, ki jih je treba izvesti, z roki za njihovo izvajanje;
d)seznam ukrepov, ki jih je treba izvesti v sistemu za osvetlitev cestnega omrežja; in
e)naložbeni in finančni načrt za potrebne ukrepe, ki jih je treba izvesti v časovnem okviru.
Strategija bo objavljena v prvem četrtletju leta 2024.
Generalni direktorat za ceste v okviru izvajanja strategije za energijsko učinkovitost v nacionalnem omrežju avtocest izračuna ogljični odtis za leto 2024, rezultati pa bodo predstavljeni leta 2025.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
F.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L15
|
C6.R3
|
M
|
Strategija za energetsko učinkovitost
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
Q1
|
2024
|
Objava odobritve strategije za energetsko učinkovitost za nacionalno cestno omrežje v Uradnem listu, ki zajema elemente v skladu z opisom ukrepa.
|
L16
|
C6.R3
|
M
|
Izračun ogljičnega odtisa s strani Generalnega direktorata za ceste
|
Objava rezultatov na uradni spletni platformi
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Izračun ogljičnega odtisa Generalnega direktorata za ceste za leto 2024, rezultat katerega bo predstavljen leta 2025 v okviru izvajanja strategije za energijsko učinkovitost.
|
G. KOMPONENTA 07: Uvajanje in vključevanje obnovljivih virov energije
V nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Španije za obdobje 2021–2030 je predvidena znatna rast prodora energije iz obnovljivih virov v Španiji, ki naj bi leta 2030 dosegla 74 % v sektorju električne energije in 42 % končne porabe. V zvezi s tem je cilj te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost povečati uporabo energije iz obnovljivih virov z naslednjimi elementi:
a)razvoj jasnega in predvidljivega regulativnega okvira, ki spodbuja naložbe v obnovljive vire energije;
b)vzpostavitev in utrditev industrijske vrednostne verige na področju obnovljivih virov energije;
c)podporo inovativnim virom tehnologij za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z njihovim vključevanjem v končno uporabo; in
d)razvoj zelenih znanj in spretnosti.
Poleg tega je namen komponente zlasti spodbujati uvajanje obnovljivih virov energije na španskih otokih ter sodelovanje državljanov prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov.
Komponenta je povezana s spodbujanjem naložb v inovacije in energijsko učinkovitost (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019). Spodbuja tudi javne in zasebne naložbe ter zeleni prehod (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
G.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C7.R1) – Regulativni okvir za spodbujanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov
Cilj tega ukrepa je okrepiti regulativni okvir za spodbujanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov, da se poveča gotovost in spodbudijo zasebne naložbe v energijo iz obnovljivih virov, odpravijo ovire za uvajanje obnovljivih virov energije ter izboljša njihovo vključevanje v okolje, električni sistem in v različne sektorje.
Ukrep vključuje več zakonodajnih in regulativnih ukrepov, vključno z:
-sprejetje kraljevega odloka 23/2020 junija 2020, ki vzpostavlja nov dražbeni sistem za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in izboljšuje mehanizem za dostop proizvodnje energije iz obnovljivih virov do elektroenergetskega omrežja;
-sprejetje kraljevega odloka št. 960/2020 novembra 2020, ki povečuje predvidljivost prihodkov od proizvodnje energije iz obnovljivih virov na novih dražbah;
-Kraljevi odlok št. 1183/2020 iz decembra 2020, ki ureja pogoje dostopa in priključitve za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v skladu z določbami kraljeve uredbe-zakona 23/2020; in
-Zakon o podnebnih spremembah in energetskem prehodu, ki naj bi bil sprejet v prvi polovici leta 2021, s katerim bodo v zakonodaji določeni cilji glede obnovljivih virov energije za leto 2030 in cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 (vključno s 100-odstotnim sistemom električne energije iz obnovljivih virov). Ta zakon vključuje tudi elemente, ki so pomembni za druge sestavne dele načrta (kot so zmanjšanje upravnih ovir in zahteve za namestitev javnih polnilnih mest).
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 2 (C7.R2) – Nacionalna strategija za samoporabo
Cilj tega ukrepa je spodbuditi lastno porabo kot alternativno obliko proizvodnje energije iz obnovljivih virov, določiti cilje na tem področju za obdobje 2021–2030 ter opredeliti in razviti ukrepe za ublažitev glavnih ovir za njihovo uvajanje. Lastna poraba prispeva k vključevanju proizvodnje energije iz obnovljivih virov v stavbe in mestno okolje ter spodbuja lokalno zaposlovanje.
Ukrep vključuje sprejetje nacionalne strategije za samoporabo s strani španske vlade v drugi polovici leta 2021, da se zmanjšajo upravne ovire za lastno porabo. Strategija bo opredelila trenutne in potencialne razmere v Španiji ter ukrepe za: (a) boljše usklajevanje med upravami; (b) razširjanje informacij potrošnikom in ozaveščanje; (C) opredelitev obstoječih ustreznih znanj in spretnosti ter možnosti za nadaljnje usposabljanje, povezano z uvajanjem lastne porabe.
Ukrep obravnava izvajanje ključnih elementov nacionalne strategije za samoporabo, vključno z objavo smernic o tem, kako spodbujati samoporabo, in dokončanjem usposabljanj, namenjenih izboljšanju potrebnih znanj in spretnosti.
Ukrep se izvede do 30. junija 2023.
Reforma 3 (C7.R3) – Razvoj energetskih skupnosti
Cilj tega ukrepa je razvoj energetskih skupnosti za spodbujanje udeležbe državljanov pri energetskem prehodu prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov. Ukrep bo podpiral usposabljanje, participativni proces in proces oblikovanja skupnosti ter podporo posebnim projektom.
Z ukrepom se dodeli prvi pilotni projekt za energetske skupnosti na podlagi konkurenčnega javnega razpisa, da se dokaže izvedljivost tega modela. Do konca leta 2024 bo izvedla 37 pilotnih projektov, v katerih bo sodelovala lokalna skupnost, z izvedenim časovnim načrtom ukrepov in opredelitvijo ustreznih prihodnjih ukrepov. Ti projekti temeljijo na energiji iz obnovljivih virov.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2024.
Reforma 4 (C7.R4) – Okvir za inovacije in tehnološki razvoj na področju obnovljivih virov energije
Ta ukrep krepi okvir za inovacije in tehnološki razvoj številnih obnovljivih virov energije ter prispeva k napredku pri doseganju cilja 100 % obnovljivih virov energije v povpraševanju po energiji. Obnovljivi viri, zajeti v tem ukrepu, vključujejo vetrno energijo na morju in bioplin. Ukrep spodbuja tudi raziskave in razvoj na področju tehnologij obnovljivih virov energije.
Ukrep vključuje objavo časovnega načrta za vetrno energijo na morju in drugo morsko energijo. Cilj tega načrta je zmanjšati upravne ovire za razvoj tega vira obnovljive energije. Cilj časovnega načrta je zlasti: (a) spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij s prožnejšim regulativnim okvirom ter krepitvijo tehnoloških centrov in preskusnih platform za nove prototipe; (b) opredelitev priložnosti in sinergij s ključnimi industrijskimi sektorji; (C) razvije ustrezen regulativni okvir za uvedbo v Španiji (zlasti plavajoče tehnologije); in (d) opredelitev ukrepov za zmanjšanje vplivov na okolje (hkratno prizadevanje za poenostavitev upravnih postopkov). Z ukrepom se izvajajo ključni regulativni ukrepi, opredeljeni v časovnem načrtu, za spodbujanje vetrnih elektrarn na morju, spodbujanje raziskav in razvoja ter podpiranje uporabe plavajočih tehnologij.
Drugi element tega ukrepa je objava časovnega načrta za bioplin, v katerem se analizirajo ustrezna regulativna in sektorska orodja za spodbujanje bioplina, s poudarkom na učinkoviti uporabi tega vira energije (na primer v kmetijsko-industrijski uporabi in za težka vozila, pri katerih elektrifikacija še ni alternativa). Ta del reforme obravnava izvajanje ključnih dejavnosti iz časovnega načrta za bioplin, vključno z: (a) vzpostavitev sistema potrdil o izvoru za obnovljive pline, katerega cilj je spodbujanje naložb v bioplin in razogljičenje sektorjev, kot sta industrija in promet; (b) razvoj orodja za izračun prispevka bioplina k razogljičenju; in (c) predhodne študije izvedljivosti za spodbujanje izvajanja obratov za proizvodnjo bioplina.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 1 (C7.I1) – Razvoj inovativnih obnovljivih virov energije, vključenih v stavbe in proizvodne procese
Cilj tega ukrepa je spodbujati razvoj inovativnih obnovljivih virov energije in tistih, ki jih je treba vključiti v stavbe in proizvodne procese. Podpira samoporabo obnovljivih virov energije in tehnologije, ki še niso popolnoma konkurenčne, vključno z električnimi in termičnimi obnovljivimi viri energije v kmetijskem sektorju, obnovljivimi viri energije, namenjenimi hlajenju/ogrevanju v stanovanjskem in storitvenem sektorju, toplotno energijo iz obnovljivih virov za industrijske procese, bioenergijo in morskimi obnovljivimi viri energije. Podpora bo v obliki pomoči za naložbe, ki bo dodeljena prek razpisov, ki zagotavljajo stroškovno učinkovit rezultat, ali neposredne podpore v obliki lastniškega kapitala za projekte na področju obnovljivih virov energije. Naložbe bi podpirale tudi preusposabljanje in izpopolnjevanje na področju proizvodnje energije iz obnovljivih virov.
V okviru te naložbe se do prve polovice leta 2026 namesti vsaj 3 800 MW inovativne proizvodnje energije iz obnovljivih virov ali proizvodnje z dodano vrednostjo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C7.I2) – Trajnostna energija na otokih
Ta naložba bo podpirala trajnostno energijo na španskih otokih (Kanarskih in Balearskih otokih) v okviru širše strategije za podporo energetskemu prehodu na otokih, zlasti s podporo projektom za prodor energije iz obnovljivih virov in njeno vključevanje v otoke in nePokoljske sisteme. To je v skladu z nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom Španije, ki vključuje ukrepe za razogljičenje otokov in zmanjšanje njihove odvisnosti od nafte.
Posebne naložbe, ki se podprejo, vključujejo obnovljive vire električne energije, rešitve za shranjevanje in pametne projekte (kot del programa „Pametni otoki“). Del dejavnosti v okviru te naložbe bo temeljil na znanju, pridobljenem v okviru programa „Čista energija za otoke EU“.
V okviru te naložbe se namesti najmanj 180 MW proizvodnje energije iz obnovljivih virov ter vsaj 600 ukrepov, projektov ali programov, ki se podpirajo ali izvajajo, vključno z: programi ali uradi dinamizacije, načrti za otoke, naložbe ali projekti pomoči, povezani s programi „Pametni otoki“ ali „Čista energija za otoke EU“, projekti za trajnostno energijo iz obnovljivih virov ali projekte shranjevanja.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
G.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
102
|
C7.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona 23/2020 (energetski ukrepi)
|
Določba kraljeve uredbe-zakona št. 23/2020 o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
S kraljevim zakonskim odlokom 23/2020 so bili odobreni energetski ukrepi, katerih cilj je določiti pravno podlago za nov sistem dražb, opredeliti nove udeležence v energetskem sektorju, kot so neodvisni agregatorji in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ter prispevati k racionalizaciji dovoljenj za dostop in priključitev.
|
103
|
C7.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 960/2020 (gospodarska ureditev za energijo iz obnovljivih virov)
|
Določba v kraljevem odloku št. 960/2020 o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Kraljevi odlok 960/2020 ureja gospodarski režim za energijo iz obnovljivih virov.
|
104
|
C7.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka št. 1183/2020 (priključitev obnovljivih virov energije na električno omrežje)
|
Določba kraljeve uredbe št. 1183/2020 o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Kraljevi odlok št. 1183/2020 ureja hibridizacijo ter nalaga dostop do obnovljivih virov energije in njihovo priključitev na električno omrežje.
|
105
|
C7.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o podnebnih spremembah in energetskem prehodu
|
Določba zakona o podnebnih spremembah in energetskem prehodu o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Zakon o podnebnih spremembah in energetskem prehodu zagotavlja alternativno regulativno stabilnost razvoju obnovljivih virov, manjše upravne ovire in minimalne zahteve za namestitev javnih polnilnih mest v uporabi.
|
106
|
C7.R1
|
T
|
Dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov
|
—
|
Število (MW)
|
0
|
6 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Kumulativna dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov, podprta v novem omogočitvenem zakonodajnem okviru, vključenem v reformo C7.R1 (vključno z dražbenim mehanizmom, vzpostavljenim z RD 960/2020, novo uredbo o dovoljenjih za dostop in priključitev ter o hibridizaciji): dodeljenih najmanj 6 000 MW
|
107
|
C7.R1
|
T
|
Skupna dodatna zmogljivost za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, nameščena v Španiji
|
—
|
Število (MW)
|
0
|
6 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Kumulativna dodatna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov, nameščena v Španiji v obdobju 1. četrtletja 2020–Q42023 v skladu z novim omogočitvenim zakonodajnim okvirom, vključenim v reformo C7.R1 (vključno z dražbenim mehanizmom, vzpostavljenim z RD 960/2020, novo uredbo o dovoljenjih za dostop in priključitev ter o hibridizaciji): zgrajenih najmanj 6 000 MW
|
108
|
C7.R2
|
M
|
Nacionalna strategija za lastno porabo
|
Objava na spletni strani
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Sprejetje s strani Sveta ministrov in objava nacionalne strategije za lastno porabo na vladni spletni strani, da se zmanjšajo upravne ovire za lastno porabo.
|
109
|
C7.R2
|
M
|
Dokončanje ukrepov v okviru nacionalne strategije za samoporabo
|
Objava rezultatov na spletni strani
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Dokončanje ključnih ukrepov v okviru nacionalne strategije za samoporabo, vključno z: objava tehničnih smernic in smernic za občine o tem, kako spodbujati lastno porabo, na spletni strani ministrstva za ekološki prehod ter dokončanje usposabljanj za izboljšanje potrebnih tehničnih znanj o obnovljivih virih samoporabe energije iz obnovljivih virov za vsaj 500 strokovnjakov.
|
110
|
C7.R3
|
M
|
Pilotni projekt za energetske skupnosti
|
Objava na spletni strani
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Dodelitev prvega pilotnega projekta za energetske skupnosti na podlagi javnih razpisov, da se dokaže izvedljivost tega modela.
|
111
|
C7.R3
|
T
|
Zaključek pilotnih projektov, povezanih z energijo, v lokalnih skupnostih
|
—
|
Število
|
0
|
37
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Dokončanje vsaj 37 pilotnih projektov, povezanih z energijo, ob sodelovanju lokalne skupnosti, na podlagi časovnega načrta, ki določa izvedene ukrepe in nadaljnje korake. Ti pilotni projekti lahko vključujejo participativne procese, podporo za vzpostavitev lokalnih energetskih skupnosti ali uvedbo samih projektov na področju energije iz obnovljivih virov.
|
112
|
C7.R4
|
M
|
Načrt za vetrno energijo na morju in drugo morsko energijo
|
Objava na spletni strani
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Objava časovnega načrta za energijo iz vetrnih elektrarn na morju in drugo morsko energijo za zmanjšanje upravnih ovir za razvoj tega vira energije iz obnovljivih virov
|
113
|
C7.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti regulativnih ukrepov, opredeljenih na zemljevidu za vetrno energijo na morju in drugo morsko energijo
|
Določbe v regulativnih ukrepih ob začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Začetek veljavnosti ključnih regulativnih ukrepov, opredeljenih na zemljevidu vetrne energije na morju in druge morske energije, za spodbujanje raziskav in inovacij ter podporo uvajanju plavajočih tehnologij. Ti ključni ukrepi vključujejo: končna odobritev načrtov pomorskega prostorskega načrtovanja, boljše usklajevanje načrtovanja omrežja in strategije na morju ter posodobitev regulativnega okvira.
|
114
|
C7.R4
|
M
|
Dokončanje ukrepov, opredeljenih v časovnem načrtu za bioplin
|
Objava na spletni strani
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dokončanje ključnih ukrepov, opredeljenih v časovnem načrtu za bioplin, vključno z vzpostavitvijo sheme potrdil o izvoru za obnovljive pline, za izboljšanje konkurenčnosti bioplina in spodbujanje naložb v proizvodnjo bioplina, da se zagotovi hitrejše razogljičenje v sektorjih, kot sta industrija in promet.
|
115
|
C7.I1
|
M
|
Razpis za podporo naložbam v inovativne zmogljivosti ali zmogljivosti z dodano vrednostjo za obnovljive vire energije
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Objava prvega javnega razpisa za podporo naložbam v inovativne zmogljivosti ali zmogljivosti z dodano vrednostjo v UL
|
116
|
C7.I1
|
M
|
Novi projekti, tehnologije ali obrati pomorske infrastrukture za energijo iz obnovljivih virov
|
Odločitev o dodelitvi/odločitev naložbenega organa
|
|
|
|
Q3
|
2023
|
Vsaj 6 projektov, ki spodbujajo nove projekte, tehnologije ali obrate za infrastrukturo za energijo iz obnovljivih virov morja. Šest dogodkov bi moralo prispevati k izvajanju projektov na področju energije iz obnovljivih virov morja v Španiji. Razvoj lahko vključuje MSP z dejavnostmi na področju energije iz obnovljivih virov morja, ki prejemajo nepovratna sredstva, posojila ali kapitalske naložbe, sodelujejo v predkomercialnih javnih naročilih ter nepovratna sredstva, dodeljena neposredno morskim projektom na področju energije iz obnovljivih virov ali prototipu nove tehnologije za proizvodnjo ali uvajanje morske energije iz obnovljivih virov.
|
117
|
C7.I1
|
T
|
Dodatna proizvodna zmogljivost za inovativno energijo ali energijo iz obnovljivih virov z dodano vrednostjo
|
—
|
Število (MW)
|
0
|
3 800
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Kumulativna dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov za inovativno zmogljivost ali zmogljivost z dodano vrednostjo (nameščenih vsaj 3 800 MW)
|
118
|
C7.I2
|
M
|
Čista energija in pametni projekti za urad otokov
|
Objava na spletni strani
|
|
|
|
Q3
|
2023
|
Vzpostavitev urada za čisto energijo in pametne projekte za otoke s ciljem upravljanja podpornih programov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Urad usklajuje dinamizacijo in razvoj energetskega prehoda na otokih.
|
119
|
C7.I2
|
T
|
Zaključek projektov v podporo energetskemu prehodu na otokih
|
—
|
Število
|
0
|
600
|
Q3
|
2025
|
Vsaj 600 ukrepov, projektov ali programov, ki se podpirajo ali izvajajo, vključno z: programi ali uradi dinamizacije, načrti za otoke, naložbe ali projekti pomoči, povezani s čisto energijo za otoke EU ali programi pametnih otokov, obnovljivi viri energije ali projekti trajnostnega shranjevanja.
|
120
|
C7.I2
|
T
|
Dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov na otokih
|
—
|
Število (MW)
|
0
|
180
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Kumulativna dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov, nabavljena na razpisih za zmogljivost iz obnovljivih virov na otokih (nameščenih vsaj 180 MW).
|
H. KOMPONENTA 8: Električna infrastruktura, pametna omrežja ter uvajanje prilagodljivosti in shranjevanja
Cilj španskega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta je 42-odstotni delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije do leta 2030. Za vključitev vse večje količine proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov (ki naj bi dosegla 74 % povpraševanja do leta 2030 in 100 % do leta 2050) so potrebne številne dopolnilne naložbe v digitalizacijo omrežja, shranjevanje in upravljanje povpraševanja. Zlasti nestalnost in delna predvidljivost tehnologij obnovljivih virov energije pomenita, da ima shranjevanje energije pomembno vlogo pri zagotavljanju prožnosti sistema in stabilnosti omrežja.
V zvezi s tem ima ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost naslednje cilje:
a)Razvoj prožnejšega, bolj decentraliziranega in dinamičnega energetskega sistema, ki bo sposoben učinkovito in varno absorbirati višje ravni proizvodnje energije iz obnovljivih virov;
b)Razvoj novih inovativnih poslovnih modelov; in
c)Vključitev novih akterjev v elektroenergetski sistem (proizvajalci, dobavitelji in odjemalci, poleg upravljavcev skladišč in združevalcev) ter prožnejši regulativni okvir, ki se lahko prek regulativnih peskovnikov prilagodi novim potrebam.
Komponenta spodbuja naložbe v inovacije in energijsko učinkovitost ter sprejetje učinkovitih politik za spodbujanje inovacij (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2019). Prav tako spodbuja javne in zasebne naložbe ter zeleni prehod (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
H.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C8.R1) – Omogočitveni okvir za vključevanje obnovljivih virov energije v energetski sistem: omrežja, skladiščenje in infrastruktura
Cilj tega ukrepa je omogočiti pregleden in stabilen regulativni okvir, ki ustvarja gotovost in omogoča večje vključevanje obnovljivih virov energije v energetski sistem z naložbami v omrežja, shranjevanje in infrastrukturo.
Reforma vključuje dolgoročno strategijo za razogljičenje do leta 2050. Cilj te strategije je postaviti podlago za strateški in regulativni okvir za učinkovito vključevanje obnovljivih virov energije v prilagodljiv in inteligenten energetski sistem. Med cilji ELP 2050 so: (a) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 90 % v primerjavi z letom 1990 (podnebna nevtralnost); (b) doseganje 97 % obnovljivih virov energije pri porabi končne energije; in (c) 100-odstotni elektroenergetski sistem iz obnovljivih virov.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2021.
Reforma 2 (C8.R2) – Strategija za shranjevanje energije in prilagoditev regulativnega okvira za uvedbo shranjevanja energije
Cilj tega ukrepa je razviti, odobriti in uvesti regulativni in strateški okvir za spodbujanje shranjevanja energije. Reforma zagotovi potreben okvir za načrtovane naložbe v okviru C8.I1 in C8.I3, ki se nanašajo na uvedbo shranjevanja energije oziroma novih poslovnih modelov pri energetskem prehodu.
Reforma vključuje odobritev strategije za shranjevanje energije s strani španske vlade. Cilj te strategije je zagotoviti 20 GW shranjevanja energije v letu 2030 in 30 GW do leta 2050.
Reforma vključuje tri zakonodajne in regulativne akte: (I) kraljevi odlok št. 1183/2020 o ureditvi dostopa do omrežja za skladišča; (II) Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia Circular 1/2021 za določitev metodologije in pogojev za dostop do prenosnih in distribucijskih omrežij objektov za proizvodnjo električne energije ter priključitev nanje; (III) resolucija Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia z dne 10. decembra 2020, ki ureja sodelovanje objektov za shranjevanje energije pri zagotavljanju pomožnih storitev.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2022.
Reforma 3 (C8.R3) – Razvoj regulativnega okvira za storitve združevanja, upravljanja povpraševanja in prožnosti
Cilj tega ukrepa je razviti regulativni okvir, potreben za razvoj pametnega in dinamičnega energetskega sistema, vključno z: (I) ureditev storitev upravljanja povpraševanja in prožnosti v nacionalnem regulativnem okviru, (ii) razvoj regulativnega okvira za zajetje različnih storitev prožnosti in (iii) razvoj okvira za zagotovitev dostopa potrošnikov do podatkov o njihovi porabi energije.
Reforma je v skladu z nacionalnim energetskim podnebnim načrtom, ki izrecno priznava potrebo po določitvi tehničnih zahtev za sodelovanje udeležencev, ki ponujajo energijo iz obnovljivih virov, operaterjev shranjevanja energije in tistih, ki zagotavljajo storitve prilagajanja odjema, na obstoječih in razvijajočih se trgih.
V nacionalnem energetskem podnebnem načrtu je poudarjena tudi potreba po razvoju statusa združevalcev, zlasti neodvisnih združevalcev, da bi olajšali njihovo udeležbo na trgu. V ta namen reforma predvideva vzpostavitev statusa neodvisnega združevalca povpraševanja s kraljevim zakonskim odlokom 23/2020, da se omogoči vstop novih akterjev na maloprodajni trg.
Poleg podpore nacionalnemu energetskemu podnebnemu načrtu se z reformo prenese Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije, ki določa obveznost zagotavljanja udeležbe odjemalcev na trgih, tudi s prilagajanjem odjema, spodbujanja udeležbe odjemalcev na individualni ali zbirni osnovi ali prek neodvisnih agregatorjev in omogočanja uporabe prožnosti v distribucijskih omrežjih.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 4 (C8.R4) – Regulativni peskovniki ali preskusne naprave
Cilj tega ukrepa je razviti regulativne testne naprave (peskovnike) v nacionalnem regulativnem okviru, ki omogočajo uvedbo novih izdelkov ali tehnoloških rešitev, izjem ali regulativnih zaščitnih ukrepov za pomoč pri spodbujanju raziskav in inovacij v energetskem sektorju. Reforma je neposredno povezana z reformo C8.R3 in naložbo C8.I3.
Regulativni peskovniki industriji omogočajo preskušanje novih tehnologij, sistemov in storitev, povezanih s prožnostjo, prilagajanjem odjema in shranjevanjem energije v varnem okolju, v katerem lahko zainteresirane strani izkusijo inovativne rešitve, ne da bi zanje veljale regulativne zahteve. Poleg tega peskovniki zagotavljajo dvosmerni regulativni dialog med upravo in regulatorjem, ki pospeši in olajša pregled obstoječih predpisov ter jih prilagodi vstopu novih zastopnikov na trg. To naj bi olajšalo ustanavljanje tehnoloških zagonskih podjetij, saj bi jim dalo priložnost za preskušanje njihovih poslovnih modelov.
Reforma vključuje sprejetje kraljevega odloka o razvoju regulativnih peskovnikov, da se omogoči razvoj novih pilotnih projektov s ciljem spodbujanja raziskav in inovacij v sektorju električne energije.
Ukrep se izvede do 30. junija 2023.
Naložba 1 (C8.I1) – Uvedba shranjevanja energije
Cilj tega ukrepa je vzpostaviti shranjevanje energije z uvedbo podpornih in naložbenih pobud na dveh glavnih področjih:
a)Razvoj obsežnega skladiščenja. Obsežno shranjevanje je potrebno za vključitev večjih količin proizvodnje energije iz obnovljivih virov in zagotavljanje storitev sistemu, od regulacije frekvenc, podpore na ploščadi (prožnost) ali črnega zagona; in
b)Spodbujanje skladiščenja za števcem in vključevanje na sektorski ravni. Tehnologije za števcem lahko vključujejo lastne naprave za porabo, litijeve baterije in sisteme za shranjevanje toplote.
Predlagana naložba se podpre v okviru, opredeljenem z reformami te komponente, zlasti z reformama C8.R1 in C8.R2, ki zagotavljata pravno in strateško podlago za učinkovito uvajanje shranjevanja energije.
Ukrep se izvaja z inovativnimi projekti shranjevanja, ki prispevajo k energetskemu prehodu, zlasti za zagotovitev nove prožnosti v energetskem sektorju, vključno z vključevanjem obnovljivih virov energije. Obratuje vsaj pet inovativnih projektov shranjevanja ali pa se namesti skupna zmogljivost vsaj 660 MW (ali enakovredna skupna oskrba z energijo (MWh)).
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C8.I2) – Digitalizacija omrežij
Ta ukrep zagotavlja podporo za naložbe, povezane z digitalizacijo distribucijskih omrežij, da bi jih uskladili z zahtevami, potrebnimi za izvedbo energetskega prehoda. Potreba po digitalizaciji električnih omrežij je del Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije, v kateri je navedeno, da bi morale države članice spodbujati posodobitev omrežij, na primer z uvedbo pametnih omrežij. Digitalizacija omrežij je potrebna za pospešitev preoblikovanja energetskega sistema z večjo prisotnostjo obnovljivih virov energije, da bi vzpostavili varen in odporen elektroenergetski sistem. To je zlasti pomembno na neotoških območjih, za katera sta značilni večja ranljivost in energetska odvisnost.
Splošni cilj ukrepa je povečati konkurenčnost električne energije in pospešiti elektrifikacijo gospodarstva. V ta namen ukrep zagotavlja začetni podporni mehanizem za povečanje potenciala, ki ga ponuja digitalizacija omrežij, in sicer z: (I) zmanjšanje izgub in razlitij proizvodnje energije iz obnovljivih virov, (ii) spodbujanje udeležbe povpraševanja pri upravljanju elektroenergetskega sistema in (iii) optimizacija konfiguracije omrežja.
Ukrep vključuje dodelitev vsaj 35 inovativnih projektov digitalizacije (za pametno distribucijo električne energije) distribucijskim podjetjem.
Naložba se izvede do 31. decembra 2023.
Naložba 3 (C8.I3) – Novi poslovni modeli pri energetskem prehodu
Ta ukrep vključuje naložbe in podporne mehanizme, namenjene spodbujanju novih poslovnih modelov za prehod, povezanih z uvajanjem shranjevanja energije ter upravljanjem in recikliranjem druge življenjske dobe, upravljanjem povpraševanja, združevalci, storitvami prožnosti, dostopom do podatkov in peskovniki. Ukrep vključuje zlasti:
a)Podpora za uvedbo združevalcev na nacionalni trg električne energije, s posebnim poudarkom na neodvisnih združevalcih z namestitvijo merilne opreme v realnem času (podmerno merjenje) ter kontrolnih in komunikacijskih centrov, pa tudi s spodbujanjem platform za združevanje;
b)Uvedbo shranjevanja vzdolž celotne vrednostne verige;
c)Podpora projektom upravljanja povpraševanja v različnih profilih odjemalcev (velika industrija, MSP, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov/energetske skupnosti državljanov, združevalci itd.);
d)Poziva k oddaji vlog za izvajanje regulativnih preizkusov v obliki neposredne, konkurenčne pomoči ali sporazumov o sodelovanju; in
e)Podpora zagonskim podjetjem ali inovativnim pobudam na področju energije.
Naložba je tesno povezana z reformo C8.R4, katere cilj je razvoj regulativnih peskovnikov za inovativne projekte. Temelji tudi na strateškem in regulativnem okviru, opredeljenem z drugimi reformami, zlasti reformo C8.R3.
Pričakuje se, da bo vsaj 18 projektov podeljenih za spodbujanje novih poslovnih modelov za energetski prehod, vključno s pametnim merjenjem, shranjevanjem, prilagajanjem odjema, storitvami prožnosti in podatki.
Naložba se izvede do 31. decembra 2023.
H.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
121
|
C8.R1
|
M
|
Odobritev dolgoročne strategije za razogljičenje („ELP2050“).
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Odobritev dolgoročne strategije za razogljičenje („ELP2050“). ELP50 določa podlago za opredelitev strateškega in regulativnega okvira za učinkovito vključevanje obnovljivih virov energije v prožen in inteligenten energetski sistem, ki ga je treba brati v okviru širšega pristopa, določenega v NEPN.
|
122
|
C8.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti reform načrtovanja ter zakonodajnih in regulativnih reform za spodbujanje razvoja rešitev za shranjevanje energije.
|
Določbe v zakonodajnih in podzakonskih ukrepih ob začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Sprejetje in začetek veljavnosti naslednjih reform načrtovanja, zakonodajnih in regulativnih reform za spodbujanje razvoja rešitev za shranjevanje energije:
a) odobritev v Svetu ministrov za strategijo za shranjevanje energije s cilji spodbujanja uvajanja shranjevanja energije s 66 posebnimi ukrepi, razvrščenimi v deset področij ukrepanja, vključenih v strategijo. Cilj je, da bo do leta 2030 na voljo 20 GW shranjevanja energije, leta 2050 pa 30 GW;
b) objava kraljevega odloka 1183/2020 v UL za ureditev dostopa do omrežja za objekte za skladiščenje.
C) Objava v UL Okrožnice 1/2021 Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia, da se določijo metodologija in pogoji za dostop do prenosnih in distribucijskih omrežij objektov za proizvodnjo električne energije ter priključitev nanje.
d) Objava resolucije z dne 10. decembra 2020 o sodelovanju objektov za shranjevanje energije pri zagotavljanju pomožnih storitev v UL
|
123
|
C8.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti regulativnih ukrepov za integracijo prožnosti in prilagajanja odjema.
|
Določbe v zakonodajnih in podzakonskih ukrepih ob začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Razvoj regulativnega okvira za vključevanje prožnosti in prilagajanja odjema z naslednjimi ukrepi.
a) Objava resolucije Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia z dne 10. decembra 2020 o prilagoditvi nekaterih operativnih postopkov za sodelovanje v bilančnih storitvah.
b) Sprejetje zakonodaje, s katero je bila Direktiva 2019/944 v celoti prenesena v nacionalno zakonodajo
C) Sprejetje RDL23/2020 za vzpostavitev statusa neodvisnega združevalca
|
124
|
C8.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti ukrepov za spodbujanje regulativnih peskovnikov za spodbujanje raziskav in inovacij v sektorju električne energije.
|
Določbe kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Objava in začetek veljavnosti kraljevega odloka o razvoju regulativnih peskovnikov, da se omogoči razvoj novih pilotnih projektov s ciljem spodbujanja raziskav in inovacij v sektorju električne energije.
Zakonodaja industriji omogoča preskušanje novih tehnologij, sistemov in storitev, povezanih s prožnostjo, prilagajanjem odjema in shranjevanjem energije, v varnem in ugodnem prostoru, kjer lahko zainteresirane strani izkusijo inovativne rešitve, ne da bi zanje veljale prevladujoče regulativne zahteve. Poleg tega bo to zagotovilo dvosmerni regulativni dialog med upravo in regulatorjem, ki bo pospešil in olajšal pregled obstoječih predpisov ter jih ustrezno prilagodil vstopu novih zastopnikov na trg, s čimer se spodbuja ustanavljanje tehnoloških zagonskih podjetij, tako da se jim omogoči preskušanje njihovih poslovnih modelov.
|
125
|
C8.I1
|
T
|
Podeljeni inovativni projekti shranjevanja
|
—
|
Število
|
0
|
5
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dodeljenih je bilo vsaj pet inovativnih projektov shranjevanja, ki ustrezajo skupni inštalirani zmogljivosti vsaj 660 MW ali enakovredni skupni oskrbi z energijo (MWh).
|
126
|
C8.I1
|
T
|
Delujoči inovativni projekti skladiščenja
|
—
|
Število
|
0
|
5
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Deluje vsaj pet inovativnih projektov shranjevanja, ki ustrezajo skupni inštalirani zmogljivosti vsaj 660 MW ali enakovredni skupni oskrbi z energijo (MWh).
|
127
|
C8.I2
|
T
|
Inovativni projekti digitalizacije za distribucijo električne energije
|
—
|
Število
|
0
|
35
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 35 inovativnih projektov digitalizacije (vključno z avtomatizacijo omrežja), dodeljenih distribucijskim podjetjem v skladu z značilnostmi in opredelitvami iz okrožnice Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia št. 6/2019.
|
128
|
C8.I3
|
T
|
Projekti za spodbujanje novih poslovnih modelov za energetski prehod
|
—
|
Število
|
0
|
18
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 18 projektov, ki spodbujajo nove poslovne modele za energetski prehod, vključno s pametnim merjenjem, shranjevanjem, prilagajanjem odjema, storitvami prožnosti in podatki.
|
I. KOMPONENTA 9: Obnovljivi vodik
Španski nacionalni energetski in podnebni načrt za obdobje 2021–2030 si prizadeva zmanjšati emisije toplogrednih plinov za 23 % v primerjavi z letom 1990. V zvezi s tem je glavni cilj komponente 9 španskega načrta za okrevanje in odpornost razvoj tehnologij vodika iz obnovljivih virov:
a.Kot sredstvo za shranjevanje energije za obvladovanje razlik med ponudbo električne energije in povpraševanjem po njej, kar zagotavlja prožnost elektroenergetskega sistema.
b.S spodbujanjem njihovega razvoja in konsolidacije vzdolž industrijske vrednostne verige, saj te tehnologije trenutno niso pripravljene za delovanje pod tržnimi pogoji;
c.S podpiranjem njihovega vključevanja v končno uporabo, vključno z nadomestitvijo vodika iz fosilnih goriv v industriji; in
d.Z razvojem zelenih znanj in spretnosti.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava priporočila za posamezne države za spodbujanje naložb v inovacije in energijsko učinkovitost (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019) ter za spodbujanje zelenega prehoda (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020).
Komponenta je del strategije za energijo iz obnovljivih virov, na kateri temeljita komponenti 1 in 6 (uporaba vodika za namene mobilnosti in prevoza), komponente 7 (Proizvodnja energije iz obnovljivih virov) in komponente 8 (Shranjevanje in pametna omrežja) španskega načrta za okrevanje in odpornost.
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
I.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C9.R1) – časovni načrt za vodik
Ta ukrep zagotavlja okvir za razvoj obnovljivega vodika v Španiji (v nadaljnjem besedilu: časovni načrt za vodik). V ta namen so opredeljeni cilji, ki jih je treba doseči do leta 2030 v smislu inštalirane zmogljivosti po sektorjih (industrija in promet). Časovni načrt za vodik je Svet ministrov odobril oktobra 2020. Ukrep določa tudi konkretna sredstva za podporo izvajanju časovnega načrta z zagotavljanjem, da se vodikovim elektrolizatorjem dobavlja energija iz obnovljivih virov. Povezani regulativni ukrepi vključujejo i) vzpostavitev regulativnega instrumenta, ki vključuje imenovanje in upravljanje nacionalnih organov, ki izdajajo potrdila o izvoru za obnovljive pline, vključno z obnovljivim vodikom; in ii) regulativni mehanizem, ki določa način preverjanja izvora vodika iz obnovljivih virov.
Reforma bo zaključena do 30. junija 2022.
Naložba 1 (C9.I1) – obnovljivi vodik, državni projekt
Cilj tega ukrepa je prispevati k izvajanju časovnega načrta za vodik na štirih področjih ukrepanja.
Prvi je okrepiti znanje in inovativno vrednostno verigo Španije, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih. Zaradi zgodnje ravni tehnološke pripravljenosti te tehnologije ta ukrep predvideva, da je treba podpreti vsaj deset MSP, da bi okrepili in okrepili obstoječo špansko vrednostno verigo z okrepitvijo ene ali več naslednjih dejavnosti: proizvodne zmogljivosti, spretnosti, konkurenčnost, prenos znanja in tehnologije in/ali mednarodna razsežnost. Ukrep je usmerjen tudi v pet tehnoloških dosežkov ali prototipov (kot so elektrolizatorji, kompresorji, posode za shranjevanje, gorivne celice in transportni sistemi na osnovi H2), vključno s „prvim tovrstnim“ za podporo potrjevanju novih nadgrajenih modelov ali prototipov, povezanih s proizvodnjo, distribucijo logistike ali porabo vodika. Poleg tega ukrep vključuje vsaj deset ukrepov, namenjenih izboljšanju preskusnih zmogljivosti ali uvedbi novih proizvodnih linij ključnih omogočitvenih tehnologij ali sistemov v dobavni verigi vodika, kot so elektrolizatorji ali gorivne celice. Ti morajo bodisi: I) izboljšati testne zmogljivosti za raziskave, razvoj in inovacije ali laboratorije in/ali povezano opremo; ali (ii) izboljšati objekte in/ali nabavo nove opreme (kot so strojna orodja) za proizvodnjo sistemov, opreme ali sestavnih delov, povezanih z vodikom in gorivnimi celicami.
Cilj drugega sklopa ukrepov je vzpostaviti dva grozda za obnovljivi vodik, ki bosta vključevala obsežno proizvodnjo, predelavo in porabo. Cilj vsaj enega od teh grozdov je vključitev visoko zmogljivega elektrolizatorja obnovljivega vodika, ki vodik neposredno dobavlja lokalnim industrijskim odjemalcem. Elektrolizator se pridobiva z električno energijo iz obnovljivih virov. Pridobljeni vodik se vključi v industrijske procese in dobavne verige podjetij (vključno s prilagajanjem in preusmeritvijo poslovnih modelov od porabe vodika iz fosilnih goriv), da se nadomesti vsaj 5 % njihove letne porabe vodika iz fosilnih goriv.
V tretji vrsti ukrepov se pričakuje podpora uvajanju vodika v več (vsaj desetih) drugih pionirskih projektov, ki so manjši od grozda. Z njimi se obnovljivi vodik zunaj enotnega industrijskega vozlišča uvede v izolirane energetske sisteme, ki omogočajo vključitev obnovljivega vodika v področja, kot je promet. Ti ukrepi naj bi zajemali proizvodnjo, distribucijo in porabo obnovljivega vodika ter povečali pokritost v različnih sektorjih in delih španskega ozemlja.
Cilj ukrepa je spodbujati vodik kot del širše strategije EU za razvoj vrednostne verige Unije. Zato lahko nekatera podjetja, ki prejemajo podporo v okviru ukrepa, skupaj s podjetji iz drugih držav članic postanejo del načrtovanega pomembnega projekta skupnega evropskega interesa na področju vodika, pri čemer se opirajo na ustrezen okvir za sodelovanje v Uniji za povezovanje nacionalnih vrednostnih verig za spodbujanje konkurenčnosti.
Skupna dovoljena proizvodna zmogljivost vseh elektrolizatorjev, ki je rezultat združitve vseh štirih linij ukrepanja iz C9.I1, znaša najmanj 700 MW.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Vključevanje obnovljivega vodika spodbuja zlasti elektrifikacijo industrijskih procesov.
Ukrepi v okviru te naložbe se zaključijo do 30. junija 2026.
I.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
129
|
C9.R1
|
M
|
Časovni načrt za vodik
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Svet ministrov odobri časovni načrt za vodik. Časovni načrt za vodik določa smernice, ki jih je Španija opredelila za razvoj sektorja obnovljivega vodika. V ta namen so opredeljeni cilji, ki jih je treba doseči v zvezi z inštalirano zmogljivostjo, industrijo in mobilnostjo do leta 2030.
|
130
|
C9.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti uredbe o uvedbi potrdil o izvoru za obnovljive pline
|
Določba uredbe o začetku veljavnosti uredbe
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti uredbe o vzpostavitvi nacionalnega sistema potrdil o izvoru za pline iz obnovljivih virov, vključno z obnovljivim vodikom, ki zagotavlja 100 % energije iz obnovljivih virov. Sistem, ki se vzpostavi z regulativnim instrumentom, vključuje imenovanje nacionalnih organov izdaje in sprejetje njihovega upravljanja; in regulativni mehanizem, ki določa, kako se preverja obnovljivi izvor vodika.
|
131
|
C9.I1
|
T
|
Financiranje MSP za okrepitev vrednostne verige vodika
|
|
Število
|
0
|
10
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Vsaj deset MSP se je financiralo za okrepitev in okrepitev obstoječe španske vrednostne verige vodika z izboljšanjem ene ali več naslednjih značilnosti: proizvodne zmogljivosti, spretnosti, konkurenčnost, prenos znanja in tehnologije, mednarodna razsežnost.
|
132
|
C9.I1
|
T
|
Tehnološki razvoj v vrednostni verigi obnovljivega vodika
|
|
Število
|
0
|
5
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Financira se vsaj pet tehnoloških dosežkov ali prototipov v celotni vrednostni verigi obnovljivega vodika. Ti (kot so elektrolizatorji, kompresorji, posode za shranjevanje, gorivne celice in transportni sistemi na osnovi vodika) lahko vključujejo „prve vrste“ razvoj, ki omogoča potrditev nove nadgrajene zasnove ali prototipa, povezanega s proizvodnjo, logistiko in porabo vodika.
|
133
|
C9.I1
|
T
|
Grozdi obnovljivega vodika (ali doline)
|
|
Število
|
0
|
2
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj dva grozda obnovljivega vodika (ali doline) za sektorsko povezovanje, financirana. Grozdi ali velike vodikove doline se koncentrirajo in lokalno povezujejo ponudbo, distribucijo (logistiko) in povpraševanje po obnovljivem vodiku na določenih lokacijah, da bi nadomestili sivi vodik in fosilna goriva.
|
134
|
C9.I1
|
T
|
Pionirski projekti na področju vodika
|
|
Število
|
0
|
10
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Financiranih je bilo vsaj deset pionirskih projektov. Ti vključujejo integrirane projekte, ki zajemajo proizvodnjo, distribucijo in porabo obnovljivega vodika na lokacijah, ki niso grozdi. Projekti lahko vključujejo povezovanje drugih potrebnih dejavnosti, kot so na znanju temelječe raziskave in kapacitacija.
|
135
|
C9.I1
|
T
|
Preskuševalne zmogljivosti ali nove proizvodne linije.
|
|
Število
|
0
|
10
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj deset ukrepov se je financiralo za izboljšanje preskusnih zmogljivosti ali izvajanje novih proizvodnih linij. Intervencije: 1) izboljšati testne zmogljivosti ali laboratorije, povezane z raziskavami, razvojem in inovacijami, in/ali povezano opremo; ali 2) izboljšati objekte in/ali nabavo nove opreme (kot so strojna orodja) ali tehnik za proizvodnjo sistemov, opreme ali sestavnih delov, povezanih z vodikom in gorivnimi celicami.
|
136
|
C9.I1
|
T
|
Dovoljena zmogljivost elektrolizatorjev
|
|
Število
(MW)
|
0
|
700
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Najmanj 700 MW skupne dovoljene zmogljivosti elektrolizatorjev, vključno z dopolnilno infrastrukturo. Akreditacija na enega od naslednjih treh načinov: vpis v register nacionalnega sistema jamstev za izvor obnovljivih plinov ali upravno dovoljenje za obrat, ki ga izda pristojni organ, ali končna naložbena odločitev (FID), ki jo zagotovi upravičenec.
|
J. KOMPONENTA 10: Pravičen prehod
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava gospodarske in socialne posledice na geografskih območjih, ki jih je prizadel zaprtje premogovnikov in elektrarn na premog/jedrske elektrarne, ki so se zaradi pandemije COVID-19 in zaprtja termoelektrarn še poslabšale. Dodaten cilj je spremeniti proizvodni model in spodbuditi preobrazbo v podporo odpornejšemu gospodarskemu in socialnemu modelu ozemelj za prihodnost. Strategija je zasnovana vzporedno s španskim teritorialnim načrtom Sklada za pravični prehod, ki naj bi imel širše področje uporabe, daljše trajanje ter bolj strateško osredotočenost na razvoj in podporo podjetij.
Komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države v zvezi s podporo zaposlovanju z ukrepi za ohranjanje delovnih mest, učinkovitimi spodbudami za zaposlovanje ter razvojem znanj in spretnosti (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2020); spodbujanje javnih in zasebnih naložb, ki spodbujajo zeleni prehod (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020); ter okrepiti sodelovanje na vseh ravneh upravljanja (priporočilo za posamezno državo št. 4 iz leta 2019).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
J.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C10.R1) – Protokoli o pravičnem prehodu
Vlada je februarja 2020 odobrila strategijo za pravični prehod, kot je izražena v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. V okviru te strategije in španskega načrta za okrevanje in odpornost se s to reformo določi 12 protokolov za pravični prehod, ki zajemajo vsako območje, prizadeto zaradi zaprtja premogovnikov in elektrarn na premog. Vsak protokol iz skladov za pravični prehod zajema vsaj območje, ki ga je prizadelo zaprtje termoelektrarne na premog. Protokoli določajo celovite in podrobne teritorialne akcijske načrte kot orodja za okoljsko, gospodarsko in socialno trajnost prizadetih območij. Poudarek je med drugim na ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest, spodbujanju diverzifikacije in specializacije, povečanju privlačnosti območij za boj proti odseljevanju in okoljski obnovi zemljišč. Ti protokoli vključujejo sodelovanje ustreznih lokalnih akterjev (javnih in zasebnih, vključno s podjetji, socialnimi partnerji, izobraževalnim sektorjem, nevladnimi organizacijami itd.).
Ta reforma vključuje tudi ustanovitev Inštituta za pravični prehod. Cilj Inštituta je opredeliti in sprejeti ukrepe, ki zagotavljajo enako obravnavo delavcev in območij, ki jih je prizadel prehod na nizkoogljično gospodarstvo, zmanjšanje negativnih učinkov na zaposlovanje in prebivalstvo teh območij ter optimizacijo priložnosti procesa preobrazbe. Glavne naloge Inštituta so spodbujanje oblikovanja industrijskih politik, raziskav in razvoja, spodbujanje gospodarske dejavnosti, zaposlovanje in poklicno usposabljanje.
Ukrep vključuje tudi ustanovitev svetovalnega sveta, ki ga sestavljajo predstavniki ministrstev ter predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti, ki svetuje in ocenjuje učinek politik pravičnega prehoda.
Ukrep se izvede do 30. junija 2023.
Naložba 1 (C10.I1) – Naložbe v pravični prehod
Protokole za pravični prehod spremljajo naložbe na ozemljih, da se:
a)ustvarjanje delovnih mest in podpiranje kratkoročnih dejavnosti;
b)pospešijo spremembe z osredotočanjem na pilotne projekte manjšega obsega, ki bi se – če bi se šteli za uspešne – razširili v okviru SPP; in
c)spodbujanje gospodarskega razvoja s prispevanjem k socialni in teritorialni koheziji.
Projekti so usmerjeni v štiri posebna področja:
I.Načrti za obnovo okolja ( npr. ponovno pogozdovanje ali obnova vegetacije) za zaprta ali opuščena rudarska območja in poškodovana zemljišča v bližini termoelektrarn ali jedrskih elektrarn, ki zajemajo vsaj 2000 hektarjev saniranih zemljišč. V okviru teh načrtov je treba razgraditi obrate in rudarske objekte, tla pa sanirati in izvesti postopke ponovnega pogozdovanja ali obnove vegetacije, obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali ekološko alternativni gospodarski razvoj;
II.Vsaj 130 projektov okoljske, digitalne in socialne infrastrukture v občinah in območjih v prehodu na nizkoogljično gospodarstvo s skupno finančno naložbo v višini vsaj 102 000 000 EUR. Projekti zajemajo več področij, vključno z: sanacija infrastrukture in javnih stavb; inovativni projekti za komunikacijo med občinami ali osamljenimi populacijskimi območji, ki temeljijo na rešitvah za trajnostno mobilnost ter obnovi in alternativni uporabi obstoječe prometne infrastrukture; sanacija javne infrastrukture, ki podpira krožno gospodarstvo, vključno z obrati, ki sestavljajo skupnost, in centri za ravnanje z odpadki; okoljski projekti za sanacijo in izboljšanje območij v javni lasti (kot so rezervati, rečne poti ali pomoli in območja za razlago narave); digitalna infrastruktura in storitve za razvoj zadrug ekoloških proizvodov ali shem skupnosti za skupne nakupe in prodajo prek interneta.
III.Podpora dvema projektoma raziskav, razvoja in inovacij na področju shranjevanja energije in zelenega vodika. Projekti bodo prilagodili naprave in laboratorije CIUDEN (Ciudad de la Energía) – vladne fundacije za raziskave, razvoj in inovacije, ustanovljene v Bierzu (Leon) pri Inštitutu za pravični prehod in odvisno od ministrstva za ekološki prehod in demografske izzive – za dva projekta raziskav, razvoja in inovacij na področju proizvodnje in shranjevanja zelenega vodika; in
IV.Podpora za preusposabljanje in izboljšanje zaposljivosti delavcev in ljudi, ki jih je prizadel prehod na nizkoogljično gospodarstvo, pri čemer vsaj 840 posameznikov prejema individualno pomoč pri iskanju zaposlitve in/ali prekvalifikacijo. Pomoč pri prekvalifikaciji bi morala zajemati vsaj naslednja področja: namestitev in vzdrževanje energije iz obnovljivih virov (vetrna in fotovoltaična energija), obnova in okoljsko upravljanje in/ali celostna in energetska sanacija stanovanj.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
J.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
137
|
C10.R1
|
M
|
Ustanovitev Inštituta za Sklad za pravični prehod
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
Q1
|
2020
|
S kraljevim odlokom 500/2020 je bil ustanovljen Inštitut za Sklad za pravični prehod. Cilj inštituta je opredeliti in sprejeti ukrepe, ki temeljijo na solidarnosti in zagotavljajo enako obravnavo delavcev in območij, ki jih je prizadel prehod na nizkoogljično gospodarstvo, čim bolj zmanjšati negativne učinke na zaposlovanje in prebivalstvo teh območij ter optimizirati priložnosti procesa preobrazbe.
|
138
|
C10.R1
|
T
|
Protokoli za pravični prehod in svetovalni svet
|
—
|
Število
|
0
|
12
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Po participativnem postopku na spletišču za pravični prehod objavi 12 protokolov za pravični prehod, ki vključujejo zaveze o zaposlovanju, obnovi okolja ter gospodarskem in socialnem razvoju lokalnega prebivalstva na 12 prizadetih območjih. Vsak protokol iz skladov za pravični prehod zajema vsaj območje, ki ga je prizadelo zaprtje termoelektrarne na premog.
Ustanovitev svetovalnega sveta, ki ga sestavljajo predstavniki ministrstev ter predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti, ki svetuje in ocenjuje učinek politik pravičnega prehoda
|
139
|
C10.I1
|
M
|
Program pomoči za usposabljanje v okviru pravičnega prehoda in dodelitev pomoči za gospodarski razvoj območij pravičnega prehoda
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Objava v Uradnem listu: (a) Odredba o odobritvi regulativnega okvira za program pomoči za usposabljanje v pravičnem prehodu, ki določa načrt podpore za poklicno kvalifikacijo in vključevanje delavcev in oseb, ki jih je prizadel prehod na nizkoogljično gospodarstvo, na trg dela; in (b) odlok o določitvi regulativnih podlag za dodelitev pomoči za gospodarski razvoj območij pravičnega prehoda z razvojem okoljske, digitalne in socialne infrastrukture v občinah in območjih v prehodu na nizkoogljično gospodarstvo.
|
140
|
C10.I1
|
T
|
Podpora projektom okoljske, digitalne in socialne infrastrukture.
|
—
|
Število
|
0
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava v Uradnem listu o dodelitvi vsaj 91 000 000 EUR za vsaj 100 projektov okoljske, digitalne in socialne infrastrukture v občinah in območjih v prehodu na nizkoogljično gospodarstvo. 100 projektov okoljske, digitalne in socialne infrastrukture se izvaja v občinah in na območjih na območjih pravičnega prehoda.
|
431
|
C10.I1
|
T
|
Podpora projektom okoljske, digitalne in socialne infrastrukture
|
|
Število
|
100
|
130
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Objava v Uradnem listu o dodelitvi vsaj 11 000 000 EUR za vsaj 30 projektov okoljske, digitalne in socialne infrastrukture v občinah in območjih v prehodu na nizkoogljično gospodarstvo. Projekti okoljske, digitalne in socialne infrastrukture se izvajajo v občinah in na območjih na območjih pravičnega prehoda. (Izhodišče: 31. december 2022)
|
141
|
C10.I1
|
T
|
Pomoč pri iskanju zaposlitve in preusposabljanje za brezposelne
|
—
|
Število
|
0
|
840
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 840 posameznikov, ki so imeli koristi od osebne pomoči pri iskanju zaposlitve in/ali individualnih poti prekvalifikacije za brezposelne na območjih pravičnega prehoda. Poti prekvalifikacije zajemajo vsaj naslednja področja: namestitev in vzdrževanje energije iz obnovljivih virov (vetrna in fotovoltaična energija), obnova in okoljsko upravljanje in/ali celostna in energetska sanacija stanovanj.
|
142
|
C10.I1
|
T
|
Naložbeni projekti za prilagoditev industrijskih obratov zelenemu vodiku in shranjevanju energije.
|
—
|
Število
|
0
|
2
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Zaključek dveh naložbenih projektov za prilagoditev industrijskih obratov kot bodočih Infraestructura Científica y Técnica Singular (ICTP) za potrjevanje proizvodnje zelenega vodika in shranjevanja energije. S projekti se objekti in laboratoriji Ciudad de la Energía (CIUDEN) prilagodijo za dva projekta raziskav, razvoja in inovacij na področju proizvodnje in shranjevanja zelenega vodika.
|
143
|
C10.I1
|
T
|
Sanirana zemljišča v zaprtih premogovnikih ali na območjih, ki mejijo na elektrarne.
|
—
|
Število (v hektarjih)
|
0
|
2 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Najmanj 2000 hektarov saniranih zemljišč na zaprtih premogovniških območjih ali na sosednjih območjih termoelektrarn ali jedrskih elektrarn. Površina saniranih zemljišč na kontaminiranih območjih, zlasti premogovniških rudnikov ali zemljišč, ki mejijo na termoelektrarne ali jedrske elektrarne, in kjer se razgradijo obrati in rudarski objekti ter sanirajo tla in so predmet postopkov ponovnega pogozdovanja ali obnove vegetacije, obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali ekološko alternativnega gospodarskega razvoja.
|
K. KOMPONENTA 11: Posodobitev javnih uprav
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava izzive v zvezi z javno upravo, vključno z učinkovitostjo pravosodnega sistema, upravno zmogljivostjo in sodelovanjem med različnimi ravnmi upravljanja. Njen cilj je posodobiti španske javne uprave z reformo upravnih postopkov, javnih naročil, pravosodja, zaposlovanja v javnem sektorju, vključno s kadrovskimi politikami; povečati dostopnost in učinkovitost javnih storitev z njihovo nadaljnjo digitalizacijo; spodbujanje prihrankov energije, uporabe energije iz obnovljivih virov v javnih stavbah in infrastrukturi, spodbujanje trajnostne mobilnosti javnih uslužbencev; ter okrepiti upravno zmogljivost javnih uprav za spremljanje, nadzor in izvajanje javnih politik. Ključni ukrepi za doseganje teh ciljev so:
a)Reformirati osrednje, regionalne in lokalne javne uprave z izboljšanjem sodelovanja med njimi, krepitvijo okvira za javna naročila, ocenjevanjem javnih politik in spodbujanjem prehoda na pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas;
b)Digitalizacija uprav in postopkov s petimi prednostnimi projekti na strateških področjih: pravosodje, javne službe za zaposlovanje, javnozdravstveni podatki, upravljanje konzulatov in ozemeljska uprava;
c)Načrt centralne vlade za energetski prehod;
d)Krepitev upravnih zmogljivosti.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava priporočila za posamezne države o krepitvi okvira za javno naročanje (priporočili za posamezno državo št. 1 2019 in 4 2020), spodbujanju prehoda na pogodbe za nedoločen čas (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2019), vnaprejšnjemu izvajanju javnih naložbenih projektov in osredotočanju naložb na zeleni in digitalni prehod (priporočila za posamezno državo 3 2019, 3 2020, 1 2022 in 1 2023) ter izboljšanju sodelovanja med upravami (specifični priporočili 4 2019 in 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
K.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C11.R1) – reforma za posodobitev in digitalizacijo uprave
Ta ukrep se oblikuje v več področij ukrepanja za odpravo pomanjkljivosti v politikah zaposlovanja javnih uprav, krepitev sodelovanja in usklajevanja med različnimi ravnmi upravljanja ter izboljšanje načina, kako centralna vlada izvaja javne politike. Kar zadeva politike zaposlovanja, je cilj zmanjšati število zaposlenih za določen čas v javnih upravah in okrepiti zaposlitvene zmogljivosti v javnem sektorju s prehodom na model človeških virov, ki temelji na kompetencah, tudi za namene zaposlovanja. Druga vrsta ukrepov je nadaljnji razvoj predhodnega ocenjevanja politike ter povečanje preglednosti in udeležbe državljanov pri oblikovanju javnih politik, vključno z novim zakonom o preglednosti in integriteti dejavnosti interesnih skupin. Reforma bo okrepila obstoječe instrumente za sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja v Španiji. S tem se bo okrepila vloga sektorskih konferenc, obstoječih organov za sodelovanje z regijami, in sicer s pojasnitvijo, kdaj lahko dosežejo sporazume o obvezni skladnosti. Reforma bo okrepila tudi konferenco predsednikov (kjer se predsednik vlade in predsedniki avtonomnih skupnosti sestajajo na najvišji ravni). Reforma zadeva tudi instrumente, s katerimi je mogoče sodelovanje med javnimi upravami, ter vzpostavlja digitalno medupravno povezavo in interoperabilnost med centralnimi in regionalnimi vladnimi informacijskimi platformami. Reforma bo posodobila tudi okvir nacionalne varnosti.
Izvajanje tega ukrepa se zaključi do 31. decembra 2024.
Reforma 2 (C11.R2) – reforma za krepitev pravne države in učinkovitosti pravosodnega sistema
Zakon 3/2020 z dne 18. septembra in program za pravosodje do leta 2030 določata časovni načrt za reformo pravosodja v Španiji. V zvezi s tem bo ta ukrep do začetka veljavnosti posodobil pravosodni sistem (ob upoštevanju „vacatio legis“ iz vsakega zakona),
do 31. decembra 2022 z dne:
(a)Kraljeva uredba-zakon o postopkovni učinkovitosti, ki bo skrajšala trajanje postopkov v vseh jurisdikcijah, hkrati pa ohranila procesna jamstva državljanov;
(b)Kraljevi odlok o digitalni učinkovitosti, ki spodbuja podatkovno vodeno arhitekturo za upravljanje informacij.
do 31. decembra 2024:
(c)Zakon o organizacijski in postopkovni učinkovitosti pravosodnega sistema, ki spreminja organizacijo mreže sodišč in določa alternativne načine reševanja sporov. Ta zakon nadomesti veliko število enoosebnih prvostopenjskih sodišč s 431 kolegijskimi organi (Tribunales de Instancia) in izvaja sodni urad.
(d)Zakon o pravici do obrambe, ki razvija in krepi temeljno pravico do poštenega sojenja ter na koncu prispeva h krepitvi pravne države.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2024.
Reforma 3 (C11.R3) – Reforma za posodobitev institucionalne strukture gospodarskega upravljanja
Ta ukrep bo reformiral vidike okvira institucionalnega gospodarskega upravljanja, vključno s pospešitvijo in spodbujanjem digitalizacije procesov. To vključuje: a) reforma načina, kako Caja General de Depósitos (splošni sklad za vloge) obravnava jamstva, da bodo elektronska; b) ustanovitev organa za zaščito finančnih strank, katerega cilj je zagotoviti pravice finančnih strank; C) izboljšanje institucionalnega okvira za reševanje finančnih institucij z zakonom, ki spreminja sedanji institucionalni okvir za reševanje; in d) posodobitev nadzora na finančnem in revizijskem področju z reformo splošnega računovodskega načrta in revizijske uredbe.
Reforma vključuje tudi a) zakon o storitvah za stranke (vključno s finančnimi storitvami), ki določa standarde kakovosti in zagotavlja učinkovitejše storitve za stranke; in b) objavo zelene knjige za spodbujanje vzdržnih financ v Španiji.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2024.
Reforma 4 (C11.R4) – Nacionalna strategija javnega naročanja
S to reformo se zaključi izvajanje reforme javnega naročanja iz zakona št. 9/2017 o javnih naročilih v javnem sektorju (kot glavni akt za prenos Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (Besedilo velja za EGP). S tem se vzpostavi struktura upravljanja za obravnavanje potrebe po doslednem okviru za javna naročila, ki zagotavlja preglednost, učinkovite nadzorne mehanizme, medsebojno povezovanje podatkovnih zbirk o javnih naročilih med vsemi ravnmi upravljanja in usklajevanje med različnimi ravnmi upravljanja, da bi: I) zagotovi popolno delovanje nacionalnega urada za ocenjevanje in (ii) sprejme nacionalno strategijo javnega naročanja.
Španija je že ustanovila neodvisni urad za urejanje in nadzor javnih naročil ter nacionalni urad za ocenjevanje. Ta reforma bo obravnavala tudi težave, povezane z omejenim zagotavljanjem informacij in podatkovnih zbirk o javnih naročilih, ter slabosti v strukturi javnih naročil. V ta namen reforma: a) izboljšanje učinkovitosti javnega naročanja (postopkov, rezultatov, podatkov in informacij); b) spodbujati profesionalizacijo akterjev (v skladu s priporočilom Komisije iz oktobra 2017); C) izboljšanje dostopa MSP; in d) okrepitev pravnega okvira za digitalno javno naročanje.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Reforma 5 (C11.R5) – Upravna zmogljivost
S to reformo se bo posodobilo notranje delovanje javnih uprav, da bi se izboljšalo izvajanje španskega načrta za okrevanje in odpornost, da bi imela dolgoročen učinek na izvajanje prihodnjih reform in naložb španske javne uprave. Na splošno bo skupaj z naložbo 5 reformirala zmogljivost javnih uprav za zagotovitev ustreznega izvajanja načrta za okrevanje in odpornost. To pomeni vzpostavitev integriranega informacijskega in upravljavskega sistema; razvoj dejavnosti usposabljanja za tiste, ki so vključeni v načrt za okrevanje in odpornost; ter uporabi komunikacijske dejavnosti za obravnavo potencialnih udeležencev in upravičencev načrta za okrevanje in odpornost ter podjetij in gospodinjstev na splošno, da bi se seznanili z možnostmi, ki jih ponuja načrt za okrevanje in odpornost.
Upravljanje, poročanje in spremljanje ukrepov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, se izvajajo prek novega modela upravnega in finančnega upravljanja, da se zagotovi pravilno izvajanje ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost. Ta enotni model bo centraliziran znotraj Generalnega sekretariata za evropske sklade in se bo uporabljal za ministrstva, ki poročajo, njihove ustrezne enote za IKT in po možnosti enakovredne uprave v regijah (avtonomne skupnosti). V ta namen je centralna vlada sprejela kraljevi zakonski odlok 36/2020.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. septembra 2021.
Naložba 1 (C11.I1) – Posodobitev splošne državne uprave
Ukrepi v okviru naložb v C11.I1 in C11.I3 se razvijajo v skladu z istimi načeli, pri čemer je I1 usmerjen na centralno vlado, I3 pa na regionalne in lokalne organe. Za vse te subjekte se izvede naslednje:
a)K državljanom usmerjena uprava, izboljšanje digitalnih javnih storitev za državljane in podjetja ter izvajanje ukrepov v skladu s špansko digitalno agendo 2025;
b)Pametne operacije in upravljanje podatkov, izboljšanje kakovosti in učinkovitosti upravljanja storitev javne uprave (tj. javno naročanje), vključno s pretokom podatkov, z uporabo tehnologij pametne avtomatizacije in digitalnih infrastruktur;
c)Digitalne infrastrukture in kibernetske varnosti, katerih cilj je zagotoviti tehnološko infrastrukturo španske javne uprave, potrebno za njihovo posodobitev. Kar zadeva kibernetsko varnost, se s tem ukrepom vzpostavi operativni center za kibernetsko varnost za celotno splošno državno upravo in njene javne agencije za zaščito pred kibernetskimi grožnjami;
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 2 (C11.I2) – Posebni projekti za digitalizacijo centralne ravni države
Ta naložba bo privedla do splošnejšega sprejetja digitalizacije in razvoja digitalnih storitev v javni upravi. Področja politike za izvajanje digitalne preobrazbe so:
a)Zdravstveni sistem. Naložba izboljšuje interoperabilnost med centralno vlado in avtonomnimi skupnostmi ter spodbuja podatkovno analitiko;
b)Pravosodni sistem. Naložba bo državljanom in pravnim subjektom zagotovila digitalna orodja za boljše upravljanje njihovega odnosa z izvajanjem sodne oblasti;
c)Javne službe za zaposlovanje. Z naložbo se posodobijo informacijski sistemi, na katerih temelji upravljanje aktivnih politik trga dela;
d)Vključevanje, socialna varnost in migracije. Naložba pristojnemu ministrstvu zagotovi digitalna orodja za lažje izvajanje ustreznih politik za najbolj prikrajšane skupine ter uporabo informacij za razvoj dodatnih popravnih ali blažilnih ukrepov;
e)Konzularne storitve. Naložba bo izboljšala dostop do digitalnih storitev španske javne uprave za Špance, ki prebivajo v tujini, in tuje državljane, ki živijo v Španiji; pilotne pobude na področju varnosti in kmetijstva.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 3 (C11.I3) – Digitalna preobrazba in posodobitev ministrstva za teritorialno politiko inledu civilne družbe, nacionalne zdravstvene službe ter uprave avtonomnih skupnosti in lokalnih skupnosti
Ukrepi v okviru te naložbe sledijo istim načelom, opisanim v stolpcu C11.I1, namenjenim regionalnim in lokalnim oblastem.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 4 (C11.I4) – Načrt energetskega prehoda v splošni državni upravi
Ukrep spodbuja varčevanje z energijo in učinkovitost v stavbah in infrastrukturi osrednje vlade. Z ukrepom se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, preverjeno z energijskimi izkaznicami. Naložba prispeva k prenovi tlorisne površine stavb, da se poveča število objektov z visoko energijsko oceno in zlasti stavb s skoraj ničelno porabo energije. Naložba spodbuja tudi uvedbo solarnih fotovoltaičnih sistemov ali drugih obnovljivih virov energije v objektih osrednje vladne uprave. Ukrep spodbuja tudi preoblikovanje voznega parka javnih vozil v brezemisijska ali nizkoemisijska vozila
.
Pričakuje se, da ta ukrep ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti preoblikovanje voznega parka javnih vozil podpira le brezemisijska ali nizkoemisijska
vozila.
Naložba vključuje naložbe v osnovna sredstva (infrastrukturo in javne stavbe) ter v naravni kapital (vsi ukrepi prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov).
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 5 (C11.I5) – Preobrazba uprave za izvajanje španskega načrta za okrevanje in odpornost
Ta naložba je povezana z reformo R5 te komponente. Prilagodi delovanje javne uprave za soočanje z izzivi, ki jih prinašata izvajanje in spremljanje načrta za okrevanje in odpornost. Ukrep posodablja informacijski sistem in komunikacijske kanale za izmenjavo informacij na vseh ravneh upravljanja ter z državljani, podjetji in potencialnimi upravičenci. Ukrep vključuje tudi ciljno usmerjena usposabljanja za osebje splošne javne uprave, ki naj bi v celotnem obdobju izvajanja načrta za okrevanje in odpornost doseglo vsaj 3150 posameznikov.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
K.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
144
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakonodajnega akta za zmanjšanje zaposlovanja za določen čas v javnih upravah
|
Določba zakonodajnega akta o začetku veljavnosti akta
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Začetek veljavnosti zakonodajnega akta, ki določa ukrepe za zmanjšanje zaposlovanja za določen čas v javnem sektorju ter učinkovite določbe za preprečevanje in kaznovanje zlorab, vključno z obveznostjo objave vseh pozivov k stabilizacijskim postopkom začasnih uslužbencev do 31. decembra 2022. Ta zakonodajni akt se uporablja za državne, regionalne in lokalne javne uprave.
|
145
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona 40/2015 in ministrskih odlokov o krepitvi medozemeljskega sodelovanja
|
Določba v pravnem aktu in ministrskih odlokih o začetku njihove veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona 40/2015 in ministrskih odlokov za okrepitev medozemeljskega sodelovanja, ki zajemajo naslednje elemente: I) omogočanje vzpostavitve večsektorskih konferenc, ii) opredelitev postopkov odločanja na sektorskih konferencah, tudi kadar se z njimi sklepajo sporazumi o obvezni skladnosti; III) okrepitev konference predsednikov z ustanovitvijo stalnega sekretariata; IV) zagotavljanje obvezne priprave, odobritve in objave večletnih ciljev politike in kazalnikov rezultatov ter preglednih mehanizmov spremljanja in ocenjevanja; ter v) vzpostavitev digitalnih medupravnih povezav in interoperabilnosti med centralnimi in regionalnimi vladnimi informacijskimi platformami. V zvezi s cilji i), ii) in iv) se z ministrskimi odloki posvetuje z avtonomnimi skupnostmi v participativnem, vključujočem in preglednem postopku.
|
146
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona za okrepitev ocenjevanja javnih politik
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakona o vrednotenju s sklopom ukrepov za okrepitev javnih politik na podlagi predhodnega vrednotenja. Cilji so: I) okrepitev režima sedanjega nacionalnega inštituta za ocenjevanje (Instituto de Evaluación de Políticas Públicas), da se mu zagotovi organizacijska in funkcionalna neodvisnost; II) zagotavljanje zmogljivosti in sredstev Inštitutu za izvajanje njegovih nalog; III) vključno z načelom sistematičnega predhodnega vrednotenja politik; ter (iv) ohranitev pooblastil drugih organov in agencij, vključno z AIReF.
|
147
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti reforme zakona 7/1985 o lokalnih upravnih režimih in sprememba kraljevega odloka 1690/1986 z dne 11. julija o odobritvi uredbe o prebivalstvu in ozemeljski razmejitvi lokalnih skupnosti
|
Zakonska določba in kraljevi odlok o izvajanju reform, ki določa začetek njihove veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona 7/1985, ki ureja lokalne upravne ureditve, in spremembe kraljevega odloka 1690/1986 z dne 11. julija o odobritvi uredbe o prebivalstvu in ozemeljski razmejitvi lokalnih skupnosti. Sprememba zakona 7/1985, ki ureja lokalne upravne ureditve, prispeva k: I) pospeševanje in razširitev uvajanja lokalnih javnih storitev, tudi prek digitalnih sredstev, kot so aplikacije, in ii) podpora majhnim mestom pri zagotavljanju javnih storitev. Sprememba kraljevega odloka 1690/1986 z dne 11. julija o odobritvi uredbe o prebivalstvu in teritorialni razmejitvi lokalnih skupnosti bo posodobila in izboljšala občinski popis prebivalcev, ki ga upravljajo občine. Reforme spremlja ocena učinka, vključno z vidiki fiskalne vzdržnosti.
|
148
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti ureditvenih ukrepov v zvezi z javnimi uslužbenci državne uprave
|
Določba v kraljevih uredbah-zakonih in ministrskih odlokih o izvajanju elementov reforme, ki označuje začetek njihove veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti regulativnih ukrepov v zvezi z javnimi uslužbenci državne uprave. Ukrepi krepijo sposobnost uprave, da privabi in zadrži talente, potrebne za opravljanje sedanjih nalog, tudi na področju informacij in telekomunikacij. Ukrepi vključujejo naslednje elemente: I) oživitev instrumentov za načrtovanje, organizacijo in upravljanje človeških virov; II) zagotavljanje učinkovitosti načel enakosti, zaslug in zmogljivosti dostopa ter preglednosti in prožnosti izbirnih postopkov; III) ureditev ocenjevanja in uspešnosti v skladu z okvirom, ki temelji na kompetencah, tudi za novo zaposlovanje; ter (iv) dostop do delovnih mest višjih uradnikov (in sicer splošnih poddirektorjev in podobnih delovnih mest) na podlagi dosežkov in natečaja. Regulativni ukrepi so v obliki kraljeve zakonske uredbe za elementa ii) in iii); ter ministrskih odlokov za elementa i) in (iv).
|
149
|
C11.R1
|
M
|
Statut novega javnega organa za ocenjevanje
|
Določba kraljeve uredbe o začetku veljavnosti kraljevega odloka
|
|
|
|
Q3
|
2023
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o statutu novega nacionalnega javnega organa za ocenjevanje. Cilji te kraljeve uredbe so: (I) nacionalnemu javnemu organu za ocenjevanje zagotoviti zmogljivosti in sredstva za izvajanje njegovih nalog v zvezi z metodološko standardizacijo za predhodno vrednotenje javne politike; (II) izvajanje ocen javne politike; in (iii) vključno z načelom sistematičnega predhodnega ocenjevanja politike, z izjemami, določenimi v zakonu.
|
150
|
C11.R1
|
T
|
Stabilizacija zaposlovanja v javnem sektorju
|
|
Število
|
0
|
300 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Zaključek postopkov zaposlovanja za stabilizacijo zaposlovanja (prek pogodb za nedoločen čas ali delovnih mest statutarnih uslužbencev), ki vključujejo vsaj 300000 delovnih mest (vključno s tistimi, ki izhajajo iz leta 2017 in 2918 stabilizacijskih postopkov)
|
432
|
C11.R1
|
M
|
Zakon o preglednosti in integriteti dejavnosti interesnih skupin
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona in revizija IT, ki preverja delovanje registra
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Začetek veljavnosti zakona, ki ureja odnose med lobisti (vključno z nevladnimi organizacijami, možganskimi trusti, trgovinskimi združenji, profitnimi in neprofitnimi združenji, sindikati, poslovnimi organizacijami in odvetniki, kadar je njihov namen vplivati na politiko namesto zagotavljanja pravne pomoči) in javnim sektorjem. Z zakonom se vzpostavi javni in obvezen register interesnih skupin, ki ga spremlja neodvisen organ z zmogljivostmi in sredstvi (človeški, finančni in tehnični viri) ter nadzornimi pooblastili in pooblastili za sankcioniranje. Zakon določa tudi povezavo novega registra z obstoječimi regionalnimi registri interesnih skupin. Register je operativen, tudi kar zadeva zgoraj navedeno medsebojno povezljivost. Izvede se revizija IT, da se preveri delovanje.
|
433
|
C11.R1
|
M
|
Posodobitev okvira nacionalne varnosti
|
Določba kraljevega odloka o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o posodobitvi okvira nacionalne varnosti. Kraljevi odlok: I) prilagoditi zahteve nacionalnega varnostnega okvira dejanskemu stanju nekaterih skupin ali vrst sistemov z uvedbo koncepta „specifičnega profila skladnosti“; II) uskladi nacionalni varnostni okvir z regulativnim okvirom in strateškim okvirom za zagotovitev varnosti v digitalni javni upravi v skladu z nacionalno strategijo za kibernetsko varnost iz leta 2019 in nacionalnim načrtom za kibernetsko varnost; ter iii) omogočanje boljšega odzivanja na trende na področju kibernetske varnosti, zmanjšanje ranljivosti in spodbujanje stalnega nadzora s pregledom osnovnih načel, minimalnih zahtev in varnostnih ukrepov.
|
151
|
C11.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona št. 3/2020 o postopkovnih in organizacijskih ukrepih na področju pravosodja
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
Q3
|
2020
|
Začetek veljavnosti zakona št. 3/2020 z dne 18. septembra o postopkovnih in organizacijskih ukrepih za obvladovanje COVID-19 na področju pravosodja.
|
152
|
C11.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona o izboljšanju učinkovitosti sodnih postopkov in kraljeve uredbe-zakona o digitalni učinkovitosti
|
Določba(-e) v zakonodaji(-ah), ki navaja(jo) začetek njihove veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona o izboljšanju učinkovitosti postopkov v nacionalnem pravosodnem sistemu in kraljeve uredbe-zakona o digitalni učinkovitosti, ki: (I) intenzivneje uporabljajo tehnologijo za zagotavljanje učinkovite in visokokakovostne javne storitve; (II) uvesti reforme procesnega prava za pospešitev postopkov v upravnih in socialnih jurisdikcijah; in (iiii) spremeniti pritožbene postopke („procesos de casación“), da bi se izognili neupravičenim zamudam.
|
434
|
C11.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o organizacijski in postopkovni učinkovitosti
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Začetek veljavnosti zakona o organizacijski in postopkovni učinkovitosti za spremembo organizacije pravosodne mreže v skladu z opisom ukrepa in za nadaljnje izboljšanje postopkovne učinkovitosti pravosodnega sistema z: (I) uvedba reform procesnega prava za povečanje hitrosti postopkov v jurisdikcijah, ki niso zajete v mejniku 152 (ii) uvedba alternativnih načinov reševanja sporov; (III) uvedba reform procesnih zakonov, s katerimi se spori rešujejo, preden pridejo do sodišča; (IV) nadaljnje doseganje učinkovitejšega upravljanja in hitrejšega odziva na zahteve državljanov in podjetij; ter (v) na splošno doseganje prožnejšega, učinkovitejšega, državljanom prijaznejšega, trajnostnega in preglednejšega pravosodja.
|
435
|
C11.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o pravici do obrambe
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Začetek veljavnosti zakona o pravici do obrambe, da se razvije in okrepi temeljna pravica do poštenega sojenja.
|
153
|
C11.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 937/2020 o ureditvi Caja General de Depósitos
|
Določba v odloku o začetku veljavnosti odloka
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka št. 937/2020 z dne 27. oktobra 2020 o odobritvi uredbe o organizaciji Caja General de Depósitos za izvajanje digitalnega upravljanja jamstev in depozitov, danih v Caja, s čimer se odpravi fizična dokumentacija. S kraljevim odlokom se posodobi postopek ustanovitve, razveljavitve in izvršitve jamstev in denarnih obrokov, deponiranih v Caji. Spodbuja tudi izvajanje elektronskih postopkov v Caji z opredelitvijo pravil in kanalov za predložitev elektronskih dokumentov ter zagotavlja potreben pravni okvir za digitalizacijo postopka.
|
154
|
C11.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o odobritvi uredbe o izvajanju zakona št. 22/2015 z dne 20. julija 2015 o revizijah računovodskih izkazov
|
Določba kraljeve uredbe o začetku veljavnosti kraljevega odloka
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o odobritvi uredbe o izvajanju zakona št. 22/2015 z dne 20. julija 2015 o reviziji računovodskih izkazov. Cilj te reforme je zagotoviti pravni okvir za revizijsko dejavnost z večjo pravno varnostjo, da se doseže ustrezna kakovost revizijske dejavnosti. Revizorji, revizijska podjetja in vsa področja, ki jih zadeva ta uredba, imajo zato večje jamstvo in varnost pri razlagi in uporabi določb iz zakona o reviziji, kar hkrati omogoča boljše izvajanje revizij in izpolnjevanje obveznosti iz zakonodaje.
|
437
|
C11.R3
|
M
|
Objava dvoletnega poročila o tveganju podnebnih sprememb za finančni sistem in ustanovitev sveta za trajnostno financiranje
|
Objava poročila in akcijskega načrta Sveta
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Organi objavijo zeleno knjigo za spodbujanje trajnostnega financiranja. Poleg tega se izvedeta naslednja ukrepa: I) objava prve izdaje dvoletnega poročila o tveganjih podnebnih sprememb za finančni sistem na spletišču Odbora za makrofinančno stabilnost (AMCESFI) v skladu s členom 33 zakona št. 7/2021 z dne 20. maja o podnebnih spremembah in energetskem prehodu; ter ii) ustanovitev in začetek delovanja sveta za trajnostno financiranje (vključno s predstavniki javne uprave, finančnih nadzornikov in zasebnega sektorja) kot foruma za spodbujanje javno-zasebnega sodelovanja na področju trajnostnega financiranja. Svet na svoji prvi seji odobri akcijski načrt s časovnim razporedom in ciljnimi rezultati.
|
436
|
C11.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o storitvah za stranke in zakona o ustanovitvi organa za varstvo finančnih strank
|
Določba v pravu(-ih), ki določa začetek veljavnosti prava(-ov)
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Začetek veljavnosti (i) zakona o storitvah za stranke in b) zakona o ustanovitvi organa za zaščito finančnih strank. Novi zakon o storitvah za stranke določa ukrepe, ki potrošnikom zagotavljajo uveljavljanje njihovih pravic v zvezi s podpisanimi pogodbami, ter določa standarde kakovosti in zahteve glede nadzora ali revizije za preverjanje izvajanja zgoraj navedenih ukrepov.
|
155
|
C11.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti ministrskega odloka o ustanovitvi državnega urada za ocenjevanje
|
Določba ministrskega odloka o začetku veljavnosti odloka
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Začetek veljavnosti ministrskega odloka o ustanovitvi nacionalnega urada za ocenjevanje (Oficina Nacional de Evaluación) v Neodvisnem uradu za urejanje in nadzor javnih naročil (OIReScon). V skladu s členom 333 zakona št. 9/2017 o javnem naročanju ta urad oceni finančno vzdržnost koncesijskih pogodb, kot so opredeljene v členih 14 in 15 zakona št. 9/2017 o javnem naročanju. Ministrski odlok Uradu podeljuje zmogljivosti in sredstva za izvajanje njegovih nalog.
|
156
|
C11.R4
|
M
|
Nacionalna strategija javnega naročanja
|
Sprejetje nacionalne strategije javnih naročil s strani neodvisnega urada za regulacijo in nadzor javnih naročil
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
V skladu z zahtevami iz člena 334 Ley 9/2017 je cilj nacionalne strategije javnega naročanja izboljšati učinkovitost in trajnost javnega naročanja. Strategija vključuje naslednje elemente: (I) spodbujanje strateških javnih naročil; (II) profesionalizacija; (III) olajšanje dostopa MSP do javnih naročil; (IV) izboljšanje razpoložljivih podatkov; (v) spodbujanje učinkovitosti javnih naročil; (VI) popolna digitalna preobrazba javnega naročanja; (VII) krepitev pravne varnosti; (VIII) izboljšanje nadzora in kontrole javnih naročil, vključno s preprečevanjem korupcije na podlagi zemljevida ugotovljenih tveganj.
|
157
|
C11.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka št. 36/2020 o izvajanju načrta za okrevanje, preobrazbo in odpornost
|
Določba kraljeve uredbe o začetku veljavnosti kraljevega odloka
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka št. 36/2020 z dne 30. decembra 2020 o odobritvi nujnih ukrepov za posodobitev javne uprave ter izvajanje španskega načrta za okrevanje in odpornost, ki javnim upravam v Španiji zagotavlja sredstva, vključno s pravnimi instrumenti, za pravočasno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu s pravom EU, vključno z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Kraljevi zakonski odlok bo uvedel regulativne reforme, ki bodo pospešile izvajanje projektov in omogočile večjo učinkovitost javne porabe, pri čemer bodo vedno ohranjena jamstva in kontrole, ki jih zahteva regulativni okvir EU.
|
158
|
C11.R5
|
M
|
Ustanovitev novih organov v centralni vladi za spremljanje izvajanja, nadzora in revizije načrta.
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Ustanovitev generalnega sekretarja za evropske sklade (Secretaría General de Fondos Europeos) in novih oddelkov v Uradu za informatiko o proračunu (Oficina de Informática Presupuestaria) in v nacionalnem revizijskem uradu (Oficina Nacional de Auditoría) generalnega nadzornika državne uprave (Intervención General de la Administración del Estado), da se z izkušnjami pri upravljanju in nadzoru načrta ter v skladu z določbami kraljevega odloka 1182/2020 spodbuja dolgotrajna upravna kultura načrtovanja in nadzora, ki temelji na uspešnosti.
|
159
|
C11.R5
|
M
|
Vrstni red o določitvi postopkov in oblike informacij, ki se izmenjujejo za spremljanje načrta za okrevanje in odpornost ter računovodskega izvrševanja odhodkov
|
Določba v vrstnem redu o začetku veljavnosti odredbe
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Začetek veljavnosti odredbe o določitvi postopkov in oblike informacij, ki se izmenjujejo za spremljanje načrta za okrevanje in odpornost ter računovodskega izvrševanja odhodkov
|
160
|
C11.I1
|
M
|
Medsebojno povezovanje nacionalnih platform za javna naročila
|
Centralne in regionalne javne uprave zagotavljajo podpisana potrdila, ki potrjujejo funkcionalnost platforme.
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Nadaljnja medsebojna povezanost (izmenjava podatkov) med vsemi obstoječimi platformami za javna naročila (centralna in regionalna uprava): vsaj 142 polj odprtih podatkov in 52 zbirnih podatkov na osrednji vladni platformi.
Število polj odprtih podatkov na platformi centralne vlade januarja 2021: 119
Število zbirnih podatkov na platformi centralne ravni države januarja 2021: 43
|
161
|
C11.I1
|
T
|
Dodelitev projektov, ki podpirajo digitalno preobrazbo osrednje javne uprave
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
960
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Objava dodelitve vsaj 960 000 000 EUR v UL ali na platformi za javna naročila za projekte, ki zajemajo naslednja področja:
— Digitalna preobrazba v smislu proaktivnosti, mobilnosti, uporabniške izkušnje;
— Digitalna preobrazba v smislu avtomatizacije in javne uprave, osredotočene na podatke;
— Digitalna preobrazba v smislu fizične, logične infrastrukture in programske opreme;
— Digitalna preobrazba v smislu kibernetske varnosti.
|
162
|
C11.I1
|
M
|
Zaključek projektov, ki podpirajo digitalno preobrazbo osrednje javne uprave
|
Potrdila, ki jih podpiše pristojni organ in ki potrjujejo, da so bili projekti zaključeni in operativni
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Zaključek projektov, ki so bili dodeljeni v skladu s ciljem #161
|
163
|
C11.I2
|
M
|
Interoperabilne platforme za izmenjavo podatkov o socialni varnosti in zdravju
|
Centralne in regionalne uprave za socialno varnost zagotavljajo podpisana potrdila, ki potrjujejo funkcionalnost platforme.
|
|
|
|
Q3
|
2023
|
Centralna uprava in regije imajo popolnoma interoperabilne platforme, ki omogočajo izmenjavo podatkov in informacij o socialni varnosti na naslednjih področjih: I) primarno zdravstveno varstvo, ii) hospitalizacije, iii) zdravstveni delavci, farmacevtski recept/izdajanje zdravil
|
164
|
C11.I2
|
T
|
Sodni postopek, ki se izvede elektronsko
|
|
Število
|
0
|
2 839
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Vsaj 2839 sodnih organov ima potrebno infrastrukturo, ki omogoča izvedbo vsaj 30 % postopkov v elektronski obliki. To vključuje izvajanje telematskih sodnih postopkov v različnih sodnih organih s popolno pravno varnostjo. Da bi dosegli ta cilj, morajo imeti vsi udeleženci dostop do sodnih dvoran prek videokonference. Poleg tega omogoča vzpostavitev popolnoma virtualnih sodnih dvoran, do katerih lahko vsi udeleženci dostopajo prek videokonference. Vzpostavi se takojšnja platforma za vzpostavitev novih modelov za brezosebne odnose in obdelavo. To bo izboljšalo dostop državljanov do storitev, ki jih zagotavlja javna uprava, na daljavo.
|
165
|
C11.I2
|
T
|
Dodelitev projektov, ki podpirajo projekte osrednje javne uprave, ki spodbujajo digitalizacijo
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
1 205
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Objava dodelitve projektov v Uradnem listu ali platformi za javna naročila, ki zajemajo naslednja področja:
— Digitalna preobrazba v zdravstvenem sektorju;
— Digitalna preobrazba pravosodja;
— Digitalna preobrazba v smislu zaposlovanja;
— Digitalna preobrazba v smislu vključevanja, socialne varnosti in migracij;
— Načrt konzularne digitalizacije;
— Digitalna preobrazba na drugih področjih splošne državne uprave.
|
166
|
C11.I2
|
M
|
Zaključek projektov, ki podpirajo projekte osrednje javne uprave, ki spodbujajo digitalizacijo (razen tistih, ki so zajeti v mejnikih #163, #164 in #341);
|
Potrdila, ki jih podpiše pristojni organ in ki potrjujejo, da so bili projekti zaključeni in operativni
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Zaključek projektov, dodeljenih v skladu s ciljem #165 (razen tistih, ki so zajeti v mejnikih #163, #164 in #341)
|
167
|
C11.I3
|
M
|
Digitalizacija regionalnih in lokalnih subjektov
|
Ministrstvo za teritorialno politiko in javno upravo predloži podpisano potrdilo, ki potrjuje, da je bil cilj dosežen.
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Avtonomne skupnosti in lokalne oblasti so zaključile projekte v okviru strateških smernic digitalne strategije do leta 2025, načrta za digitalizacijo javnih uprav in preostalega ukrepa posodobitve, načrtovanega za javni sektor. Še zlasti: a) Vsaka avtonomna skupnost je zaključila vsaj en projekt v eni od petih strateških linij (1. Uprava, usmerjena k državljanom, 2. Pametne operacije, 3. Vlada podatkov, 4. Digitalne infrastrukture in/ali 5. Kibernetska varnost); b) 60 % digitalnih postopkov regionalnih uprav (Comunidades Autónomas) omogoča njihovo mobilno uporabo (trenutno: 48 %).
|
168
|
C11.I3
|
T
|
Dodelitev projektov, ki podpirajo digitalno preobrazbo regionalnih in lokalnih javnih uprav ter ministrstva za teritorialno politiko in javno upravo
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
1 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Objava dodelitve projektov v Uradnem listu ali platformi za javna naročila, ki zajemajo naslednja področja:
— Digitalna preobrazba v smislu proaktivnosti, mobilnosti, uporabniške izkušnje;
— Digitalna preobrazba v smislu avtomatizacije in javne uprave, osredotočene na podatke;
— Digitalna preobrazba v smislu fizične, logične infrastrukture in programske opreme;
— Digitalna preobrazba v smislu kibernetske varnosti.
|
169
|
C11.I3
|
M
|
Zaključek vseh projektov, ki podpirajo digitalno preobrazbo regionalnih in lokalnih javnih uprav ter ministrstva za teritorialno politiko in javno upravo
|
Potrdila, ki jih podpiše pristojni organ in ki potrjujejo, da so bili projekti zaključeni in operativni
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje vseh projektov, ki zajemajo naslednja področja (v skladu s ciljem #168)
— Digitalna preobrazba v smislu proaktivnosti, mobilnosti, uporabniške izkušnje
— Digitalna preobrazba v smislu avtomatizacije in na podatke osredotočene javne uprave
— Digitalna preobrazba v smislu fizične, logične infrastrukture in programske opreme.
— Digitalna preobrazba v smislu kibernetske varnosti.
|
438
|
C11.I3
|
T
|
Izvedba načrta za digitalno osebno oskrbo
|
|
Število
|
0
|
17
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje vsaj 17 pilotnih projektov v okviru načrta za osebno digitalno oskrbo, ki naj bi pospešili uresničevanje cilja španske digitalne agende 2025, tj. spodbujanje individualizirane oskrbe za potrebe državljanov. Projekti z digitalizacijo obravnavajo vsaj eno od naslednjih področij:
Zajemanje podatkov: preskušanje rešitev IT za zajemanje, shranjevanje in razlago podatkov o pacientih
Posamezniku prilagojena digitalna oskrba: preskušanje orodij in/ali komunalnih storitev za zagotavljanje posamezniku prilagojene digitalne oskrbe
Pridobivanje informacij o orodjih in/ali komunalnih storitvah, ki na podlagi pridobljenih podatkov o pacientih pomagajo strokovnjakom pri diagnosticiranju ali spremljanju bolnikov.
Po zaključku pilotnih projektov se objavi predhodna ocena, v kateri se oceni učinkovitost pilotnih projektov in njihov učinek na izboljšanje zdravstvenih storitev, vključno s posebnimi priporočili, kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali slabosti.
|
170
|
C11.I4
|
T
|
Prenova vozil v javni upravi
|
|
Število
|
0
|
5 500
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 5500 vozil z ničelnimi ali nizkimi emisijami CO2 (BEV, REEV, PHEV, FCEV), ki nadomeščajo vozila na podlagi fosilnih goriv, ki se uporabljajo v javni upravi.
|
171
|
C11.I4
|
T
|
Energetska prenova javnih stavb (140 000 m 2)
|
|
Število (m2)
|
0
|
140 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 140 000 m 2 dokončaneenergetske prenove javnih stavb, s katero se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji.
|
172
|
C11.I4
|
T
|
Energetska prenova javnih stavb (1 050 000 m 2)
|
|
Število (m2)
|
140 000
|
1 050 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 1 050 000 m 2 zaključenihenergetskih prenov v javnih stavbah, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji. (izhodišče: 31. december 2024)
|
439
|
C11.I4
|
T
|
Uvedba solarnih fotovoltaičnih sistemov ali drugih obnovljivih virov energije v objektih osrednje vladne uprave
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
80
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje projektov za uvedbo solarnih fotovoltaičnih sistemov ali drugih obnovljivih virov energije v objektih osrednje vladne uprave v višini vsaj 80 000 000 EUR.
|
173
|
C11.I5
|
M
|
Integrirani informacijski sistem mehanizma za okrevanje in odpornost
|
Revizijsko poročilo
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Izvajanje sistema, ki omogoča (a) nalaganje načrta za okrevanje in odpornost ter informacij o izvajanju in spremljanju doseganja mejnikov in ciljev; (b) za pripravo izjav o upravljanju in revizijskega povzetka ter zahtevkov za plačilo ter (c) zbiranje in shranjevanje podatkov o upravičencih, izvajalcih, podizvajalcih in dejanskih lastnikih v skladu s členom 22 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Pripravi se posebno revizijsko poročilo o uporabljenem sistemu. Če so v poročilu ugotovljene slabosti, se v revizijskem poročilu priporočijo popravljalni ukrepi.
|
174
|
C11.I5
|
T
|
Nova komunikacijska orodja in dejavnosti
|
|
Število
|
0
|
4
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Vsaj dva zaposlena direktorja skupnosti, da bi se povečala prisotnost v družbenih medijih, s čimer bi se povečalo število potencialnih udeležencev in upravičencev načrta, da bi se seznanili z možnostmi, ki jih ponuja načrt; in dve spletni strani delujeta, da bi prispevali k čim večjemu črpanju virov.
|
175
|
C11.I5
|
T
|
Usposobljeno osebje javne uprave
|
|
Število
|
0
|
3 150
|
Q3
|
2026
|
Vsaj 3150 zaposlenih v javni upravi je bilo usposobljenih na področjih v zvezi z izvajanjem, nadzorom in revizijo načrta za okrevanje in odpornost.
|
K.3. Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 6 (C11.I6) – Instrumenti za kibernetsko varnost in odpornost ter varnost
Ta ukrep vključuje dve glavni naložbi: I) „program za kibernetsko varnost“ za okrepitev zmogljivosti javne uprave na področju kibernetske varnosti na področju preprečevanja, zaščite, odkrivanja in odzivanja na kibernetske grožnje; ter ii) sklad za odpornost in varnost za spodbujanje produktivnih naložb in povečanje proizvodnih zmogljivosti na španskem ozemlju v varnostnem, obrambnem, letalskem in vesoljskem sektorju.
Program kibernetske varnosti
Ta element ukrepa vključuje izvajanje projektov v okviru programa za kibernetsko varnost, ki prispevajo k: I) krepitev zmogljivosti za odzivanje na kibernetske grožnje; II) zagotavljanje varnosti in odpornosti strateških sredstev; III) okrepiti zmogljivosti za preiskovanje in pregon kibernetske kriminalitete; IV) krepitev kibernetske varnosti za državljane in podjetja; v) spodbujanje industrije kibernetske varnosti; in vi) razvoj kulture kibernetske varnosti.
Izvajanje programa za kibernetsko varnost se zaključi do 30. junija 2026.
Sklad za varnost in odpornost
Ta element ukrepa vključuje javne naložbe v mehanizem, sklad za varnost in odpornost, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja v španskem varnostnem, obrambnem, letalskem in vesoljskem sektorju ter razvili kapitalske trge na teh področjih. Sklad deluje tako, da zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti, neposredno ali prek posrednikov zagotavlja posojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 1 000 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravlja Sociedad Estatal de Participaciones Industriales Desarrollo Empresarial (SEPIDES) kot izvajalski partner. Instrument vključuje naslednji dve proizvodni liniji:
·Direktna številka: Instrument neposredno vlaga v podjetja, ki so se zavezala, da bodo izvajala nove projekte v ciljnih sektorjih, vključno z novimi projekti v okviru tekočih razvojnih programov. Sklad lahko vlaga z instrumenti posojil, lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala. Kapitalske naložbe sklada ne smejo povzročiti, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v končnem upravičencu presegel 49 % skupnega lastniškega kapitala.
·Posredna črta: Instrument vlaga v obstoječe sklade, ki vlagajo v sektorje, v katere je instrument usmerjen. Največja udeležba Sklada ne presega 49 % katerega koli sklada ali drugega naložbenega nosilca. Kapitalske naložbe skladov ne smejo povzročiti, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v skladu ali naložbenem nosilcu presegel 49 % skupnega lastniškega kapitala.
Za izvedbo naložbe v mehanizem Španija odobri uredbo in vse povezane dokumente za ustanovitev in upravljanje instrumenta, ki vključujejo naslednjo vsebino:
1)Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Začetno odločitev o naložbi Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa se z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade. Končna naložbena odločitev Sklada je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga naložbeni odbor ali ustrezni enakovredni upravljavski organ. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki. Pravica veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga posrednik, se lahko uveljavlja iz razlogov nacionalne varnosti.
2)Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a)Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa. Za strateške naložbe, tj. naložbe v obrambne tehnologije in proizvode, opredeljene v letnem delovnem programu za Evropski obrambni sklad; naložbe v vesolje v atomske ure, strateške nosilne rakete; in vesoljskih proizvodov; ter naložbe, ki se osredotočajo izključno na razvoj in uvajanje orodij in rešitev za kibernetsko varnost, tudi kadar so te del postavitve ali nadgradnje digitalnih omrežij in podatkovne infrastrukture; končni upravičenci niso pod nadzorom tretje države ali subjektov iz tretjih držav in imajo izvršno upravo v Uniji, razen za naložbe, nižje od 10 000 000 EUR. Če je končni upravičenec vključen v strateško naložbo na področju povezljivosti 5G, se ukrepi in načrti za zmanjšanje tveganja v skladu z naborom orodij za kibernetsko varnost 5G uporabljajo tudi za njegove dobavitelje. Takšni dobavitelji vključujejo zlasti prodajalce in proizvajalce telekomunikacijske opreme ter druge tretje dobavitelje, kot so ponudniki infrastrukture v oblaku, ponudniki upravljanih storitev, sistemski integratorji, izvajalci varnostnih storitev in storitev vzdrževanja ter proizvajalci prenosne opreme. Če je končni upravičenec vključen v strateško naložbo na področju obrambe, ta omejitev velja tudi za njegove dobavitelje in podizvajalce. Omejitve v zvezi z odsotnostjo nadzora s strani tretje države ali subjekta iz tretje države iz zgornjih treh odstavkov se ne uporabljajo za določeno operacijo financiranja in naložbeno operacijo, kadar lahko končni upravičenec dokaže, da je pravni subjekt, za katerega je država članica, v kateri ima sedež, odobrila jamstvo v skladu z načeli v zvezi z upravičenimi subjekti iz ustreznih določb uredbe o Evropskem obrambnem skladu (v nadaljnjem besedilu: ERS) ali opustitve, odobrene v skladu z načeli v zvezi z upravičenimi subjekti iz ustreznih določb uredbe o vesolju. Izvajalski partner mora obvestiti vlado o vsakem odstopanju od omejitev.
b)Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c)Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d)Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I)V primeru posojil, projektnih obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
II)V primeru lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala, podjetniških obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika od podjetij zahteva, da sprejmejo načrte za zeleni prehod v skladu z opredelitvijo iz člena 19a(2)(a)(iii) Direktive 2013/34/EU, če več kot 50 % njihovih neposrednih prihodkov v predhodnem poslovnem letu izhaja iz naslednjega seznama dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
III)Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e)Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3)Znesek, ki ga zajema uredba in vsi povezani dokumenti o vzpostavitvi mehanizma, struktura pristojbin za izvajalskega partnerja in zahteva po ponovnem vlaganju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4)Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
a)Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
b)Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
c)Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz sporazuma o izvajanju, preden se zaveže k financiranju operacije.
d)Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom SEPIDES. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči ter zahtevami glede podnebnih in digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij ter spoštovanje pogojev uredbe in povezanih dokumentov o vzpostavitvi instrumenta in sporazumov o financiranju.
5)Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: SEPIDES izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole za odsotnost navzkrižja interesov pri finančnih posrednikih se izvajajo in se izvajajo predhodno prek informacijskega sistema, kot je Minerva, za vse vpletene finančne akterje.
6)Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: SEPIDES s finančnimi posredniki podpiše sporazume o financiranju v skladu s ključnimi zahtevami, ki se zagotovijo kot del povezanih dokumentov o vzpostavitvi instrumenta. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi deluje Sklad, vključno z:
a)Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
b)Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
K.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v preglednici v zvezi z L17 ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L89
|
C11.I6
|
T
|
Dodelitev projektov za krepitev zmogljivosti javne uprave na področju kibernetske varnosti na področju preprečevanja, zaščite, odkrivanja in odzivanja na kibernetske grožnje (program kibernetske varnosti)
|
Objava v uradnem listu ali na platformi za javna naročila
|
V milijonih EUR
|
0
|
1 041
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Objava dodelitve vsaj 1 041 525 000 EUR v Uradnem listu ali platformi za javno naročanje za projekte za krepitev zmogljivosti javne uprave na področju kibernetske varnosti na področju preprečevanja, zaščite, odkrivanja in odzivanja na kibernetske grožnje. Ti projekti prispevajo k enemu ali več od naslednjih ciljev: I) krepitev zmogljivosti za odzivanje na kibernetske grožnje; II) zagotavljanje varnosti in odpornosti strateških sredstev; III) okrepiti zmogljivosti za preiskovanje in pregon kibernetske kriminalitete; IV) krepitev kibernetske varnosti za državljane in podjetja; v) spodbujanje industrije kibernetske varnosti; in vi) razvoj kulture kibernetske varnosti.
|
L17
|
C11.I6
|
T
|
Zaključek projektov za krepitev zmogljivosti javne uprave na področju kibernetske varnosti na področju preprečevanja, zaščite, odkrivanja in odzivanja na kibernetske grožnje (program kibernetske varnosti)
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
1 041
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje projektov za krepitev zmogljivosti javne uprave na področju kibernetske varnosti na področju preprečevanja, zaščite, odkrivanja in odzivanja na kibernetske grožnje v višini vsaj 1 041 525 000 EUR. Ti projekti prispevajo k enemu ali več od naslednjih ciljev: I) krepitev zmogljivosti za odzivanje na kibernetske grožnje; II) zagotavljanje varnosti in odpornosti strateških sredstev; III) okrepiti zmogljivosti za preiskovanje in pregon kibernetske kriminalitete; IV) krepitev kibernetske varnosti za državljane in podjetja; v) spodbujanje industrije kibernetske varnosti; in vi) razvoj kulture kibernetske varnosti.
|
L18
|
C11.I6
|
M
|
Uredba o vzpostavitvi Sklada za varnost in odpornost
|
Začetek veljavnosti uredbe
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Začetek veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta in vseh povezanih dokumentov.
|
L19
|
C11.I6
|
T
|
Sklad za varnost in odpornost: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
|
|
|
35 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Instrument in vsi posredniki, ki jih izbere SEPIDES, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo vsaj 35 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 10 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 40 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja).
|
L20
|
C11.I6
|
T
|
Sklad za varnost in odpornost: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II)
|
|
|
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Instrument in vsi posredniki, ki jih izbere SEPIDES, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo 100 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 10 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 40 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja).
|
L21
|
C11.I6
|
M
|
Sklad za varnost in odpornost: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija prerazporedi 1 000 000 000 EUR v Sklad.
|
L. KOMPONENTA 12: Industrijska politika
Cilj komponente 12 španskega načrta za okrevanje in odpornost je spodbuditi posodobitev in produktivnost španskega industrijskega ekosistema storitev s hitrejšim sprejetjem digitalnega in zelenega prehoda.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost prispeva k obravnavanju priporočila za posamezno državo št. 3 iz leta 2019 o spodbujanju naložb v inovacije in energijsko učinkovitost. Usklajen je tudi s priporočilom za posamezno državo št. 3 2020 (s spodbujanjem javnih in zasebnih naložb ter spodbujanjem zelenega prehoda). Komponenta pomaga tudi pri obravnavi priporočila za posamezno državo št. 2 2019 o spodbujanju sodelovanja med podjetji in izobraževanjem za zagotavljanje znanj in spretnosti, pomembnih za trg dela, ter priporočila za posamezno državo št. 1 2020 o krepitvi odpornosti zdravstvenega sistema. Komponenta prispeva tudi k obravnavi priporočila za posamezno državo št. 3 iz leta 2022 o povečanju stopenj recikliranja za doseganje ciljev EU in spodbujanje krožnega gospodarstva z izboljšanjem usklajevanja med vsemi ravnmi upravljanja in vlaganjem nadaljnjih naložb za izpolnitev obveznosti ločenega zbiranja odpadkov in recikliranja. Komponenta prispeva tudi k obravnavi priporočila za posamezno državo št. 3 iz leta 2023 za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov in prodor elektromobilnosti.
Eden od ciljev ukrepov, vključenih v komponento, je olajšati udeležbo španskih podjetij v načrtovanem pomembnem projektu skupnega evropskega interesa.
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
L.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C12.R1) – Španska strategija za spodbujanje industrije do leta 2030
Cilj španske strategije za spodbujanje industrije do leta 2030 je prilagoditi regulativni okvir, da bi industriji pomagali pri soočanju z izzivi ovitizacije, digitalizacije, okoljske trajnostnosti in krožnega gospodarstva. Strategija vključuje zlasti reformo zakona o industriji iz leta 1992. Cilj ukrepa je izboljšati mehanizme usklajevanja med različnimi ravnmi upravljanja na področju industrijske politike ter izboljšati industrijsko kakovost in varnost z okrepljenim sistemom nadzora trga v skladu z Uredbo (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011[]. Nazadnje se revidira opredelitev kršitev v industrijski politiki in posodobi raven sankcij, ki se lahko uporabijo.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 2 (C12.R2) – Politika ravnanja z odpadki in spodbujanje krožnega gospodarstva
Cilj ukrepa je spodbujati modele proizvodnje in porabe, ki čim dlje ohranjajo proizvode, materiale in naravne vire v gospodarstvu. Cilj je čim bolj zmanjšati nastajanje odpadkov in zagotoviti popolno izkoriščanje odpadkov, ki se jim ni mogoče izogniti. Ta reforma vključuje odobritev španske strategije za krožno gospodarstvo junija 2020 v skladu z akcijskimi načrti EU za krožno gospodarstvo.
Ukrep vključuje tudi sveženj aktov o krožnem gospodarstvu za urejanje pošiljanja in odstranjevanja odpadkov ter ravnanje z izrabljenimi pnevmatikami ter ukrepe za izrabljena vozila. V ta namen so bili odobreni kraljevi odloki 553/2020 z dne 2. junija 2020, 646/2020 z dne 7. julija 2020 in 731/2020 z dne 4. avgusta 2020 ter kraljevi odlok 27/2021 z dne 19. januarja in 265/2021 z dne 13. aprila. Poleg tega reforma vključuje odobritev regulativnih ukrepov o embalaži in odpadni embalaži s strani Sveta ministrov v letu 2022.
Poleg tega ukrep vključuje začetek veljavnosti novega zakona o odpadkih in onesnaženih tleh do 31. decembra 2022. Zakon vključuje:
a)Izvajanje okvirne direktive o odpadkih in direktive o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo ter prilagoditev španskih predpisov glede na izkušnje zadnjih desetih let;
b)Uvedba ciljev EU v zvezi z odpadki in obveznosti glede ločenega zbiranja, ki izhajajo iz predpisov EU, s čimer se predvideva njihovo izvajanje v bioloških odpadkih v občinah z več kot 5000 prebivalci. Poleg tega se z ukrepom uvedejo obveznosti ločenega zbiranja, ki presegajo zahteve, določene v pravu Unije;
c)Pregled uredbe o razširjeni odgovornosti proizvajalca z vzpostavitvijo novega regulativnega okvira (ki ga zahtevajo uredbe EU in dodatni predpisi); in
d)Uvedba državne obdavčitve odpadkov (vključno z odlaganjem odpadkov na odlagališčih, sežiganjem in sosežiganjem ter plastičnimi posodami za enkratno uporabo).
Ta reforma bo spodbujala usklajevanje med različnimi ravnmi organizacije in usposobljenosti na področju ravnanja z odpadki, da se izboljša izvajanje zakonodaje in na koncu doseže napredek pri zmanjševanju nastajanja odpadkov ter izboljša ravnanje z odpadki, katerih nastajanja se ni mogoče izogniti, da bi dosegli cilje priprave za ponovno uporabo in recikliranja.
V ta namen ta reforma vključuje:
a)Ustanovitev delovne skupine v okviru koordinacijskega odbora za odpadke za spremljanje izvajanja zakonodaje o odpadkih in sprejetje posebnih ukrepov za olajšanje skladnosti z usklajeno nacionalno zakonodajo o ravnanju z odpadki. Dogovorjeni ukrepi bodo objavljeni na spletni strani ministrstva.
b)Sprejetje drugega svežnja regulativnih aktov o krožnem gospodarstvu, s katerim se izvajajo naslednji vidiki:
I.Uredba o finančnih jamstvih, ki se zahtevajo za nekatere proizvajalce in upravljavce odpadkov, tako da se izračun teh jamstev opravi v skladu z istimi merili v vseh regijah
II.Uredba o tobačnih izdelkih s filtri in filtri, ki se tržijo za uporabo v kombinaciji s tobačnimi izdelki. Uredba zlasti:
I.Določiti obveznost priprave preventivnih programov za proizvajalce, ki dajejo na nacionalni trg določeno količino proizvodov;
II.Določitev obveznosti za zabojnike, ki so del javnih sistemov zbiranja, in za oblikovanje posebne infrastrukture, ki omogoča ločeno zbiranje odpadkov tobačnih izdelkov s filtri in filtri;
III.Vključuje možnost določitve ciljev preprečevanja in ločenega zbiranja v skladu s pridobljenimi rezultati;
IV.Vzpostavitev registra proizvajalcev tobačnih izdelkov s filtri in filtri;
III.Uredba o industrijskih odpadnih oljih, da se regulativni okvir uskladi z določbami novega zakona o odpadkih, ki vključuje določbo o industrijskih odpadnih oljih;
IV.Uredba o izrabljenih pnevmatikah, ki presega delno in pravočasno revizijo sedanjega standarda, izvedeno leta 2020; in
V.Ministrski odlok o minimalnih zahtevah za obdelavo komunalnih odpadkov pred odlaganjem na odlagališčih.
Te uredbe zagotavljajo usklajeno upravljanje v vseh regijah in izvajanje sheme razširjene odgovornosti proizvajalca.
Poleg tega reforma vključuje sprejetje drugega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, ki se bo izvajal v obdobju 2024–2026 v okviru španske strategije za krožno gospodarstvo. Drugi akcijski načrt obravnava vprašanja, ugotovljena med izvajanjem prvega načrta, in sektorje, v katerih je treba usmeriti pobude na državni ravni.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložbe (C12.I1) – sektorski podatkovni prostori za digitalizacijo strateških proizvodnih sektorjev
Cilj tega ukrepa je ustvariti varne in velike podatkovne prostore v strateških industrijskih sektorjih, kot so agroživilski sektor, trajnostna mobilnost, zdravje in komercialni sektor. Inovacije, učinkovitost in ekonomija obsega se spodbujajo z razvojem skupnih komponent (gradniki) ter z izmenjavo skupnih infrastruktur in podatkov (platforme v oblaku, superračunalniška in shranjevalna omrežja, analitika masovnih podatkov in umetna inteligenca).
Strukture upravljanja se okrepijo za oblikovanje javno-zasebnega sodelovanja pri razvoju podatkovnih prostorov. Poleg tega se opredelijo mehanizmi za zagotavljanje interoperabilnosti ter oblikujejo ustrezna pravila in mehanizmi za spodbujanje souporabe podatkov med podjetji. Naložba se izvede v skladu s sporočilom Evropske komisije „Evropska strategija za podatke“ in v njem predvidenimi ukrepi, zlasti prihodnjim aktom o podatkih in uredbo o upravljanju terFederacijo EU za računalništvo v oblaku. Sinergije zagotavljajo dopolnjevanje s programom za digitalno Evropo. Naložba se uskladi tudi z glavnimi sklici in standardi, kot so tisti, ki jih spodbuja Mednarodno združenje podatkovnih prostorov (IDS).
Do 31. decembra 2023 se podprejo vsaj štirje sektorski in interoperabilni podatkovni prostori visoke vrednosti v agroživilskem sektorju, sektorju trajnostne mobilnosti, zdravstvenem in trgovinskem sektorju.
Ta naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C12.I2) – Program za spodbujanje konkurenčnosti in industrijske trajnosti
Cilj tega ukrepa je spodbuditi preoblikovanje strateških sektorjev, ki so ključni za industrijski prehod Španije, kot so avtomobilska in električna vozila, agroživilski, zdravstveni, letalski in pomorski sektor, industrijski sektorji, povezani z energijo iz obnovljivih virov, ter zmogljivosti za oblikovanje in proizvodnjo procesorjev in polprevodniških tehnologij. V okviru tega ukrepa (t. i. PERTE) se podprejo vsaj trije večji strateški projekti, ki zajemajo celotno vrednostno verigo v zadevnem sektorju in vključujejo podporo za MSP.
S tem ukrepom se financirajo tudi projekti manjšega obsega, kot so industrijska simulacija, napredni materiali, virtualna resničnost ter sodelovalna in kognitivna robotika. Ukrep nadalje podpira trajnostno industrijsko infrastrukturo, kot so industrijski parki ali logistična območja. V okviru tega elementa ukrepa se iz španskega načrta za okrevanje in odpornost financira vsaj 78 inovativnih projektov, ki vključujejo znatno industrijsko preobrazbo v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalne preobrazbe.
Potem ko Svet ministrov odobri PERTE, pristojno ministrstvo objavi konkurenčni razpis z namenom prejemanja posebnih predlogov, ki jih je treba pripraviti v okviru odobrenega PERTE. Podporni ukrepi, ki lahko pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107 PDEU in za katere je morda potrebna predhodna priglasitev Komisiji, se ne izvajajo, dokler Španija od Komisije ne pridobi odobritve državne pomoči.
Sklep Sveta ministrov o odobritvi PERTE vsebuje podrobna izbirna merila za zagotovitev skladnosti s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) nadomestilo posrednih stroškov ETS; (IV) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo; in (v) dejavnosti, pri katerih lahko dolgoročno odlaganje odpadkov škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): Ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru teh naložb, namenjeni znatnemu povečanju okoljske trajnostnosti podjetij (kot so razogljičenje, zmanjšanje onesnaževanja in krožno gospodarstvo), če je glavni poudarek ukrepov za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe na razvoj ali prilagoditev alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju.
Z izbirnimi merili se zagotovi, da vsaj 455 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 1 500 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost[]. Če je to dobro utemeljeno s pojasnilom razlogov, zakaj alternativni pristop morda ni izvedljiv, se z izbirnimi merili zagotovi, da vsaj 2 531 500 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s povprečno vsaj 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 3 (C12.I3) – Načrt za podporo izvajanju zakonodaje o odpadkih in spodbujanju krožnega gospodarstva
Cilj tega ukrepa je prispevati k spodbujanju krožnega gospodarstva v Španiji s financiranjem projektov, namenjenih izvajanju nacionalnega okvira za urejanje odpadkov in doseganju ciljev EU na področju odpadkov, pa tudi inovativnih projektov krožnega gospodarstva v zasebnem sektorju za olajšanje prehoda na krožno gospodarstvo.
Ukrep podpira nadgradnjo obstoječih sistemov ločenega zbiranja odpadkov in naložbe v zbirna mesta za izboljšanje recikliranja, izgradnjo novih obratov za obdelavo odpadkov in povečanje učinkovite rabe virov v obstoječih obratih za mehansko-biološko obdelavo, ne da bi se pri tem podaljšala njihova življenjska doba ali zmogljivost (ki se preveri na ravni obrata). Cilj ukrepa zajema tudi digitalne rešitve na tem področju in spodbujanje krožnega gospodarstva na ravni podjetij. Predlagani cilj je zaključiti vsaj 30 načrtovanih projektov. Z ukrepom se doseže izgradnja nove zmogljivosti za obdelavo ločeno zbranih komunalnih odpadkov v višini najmanj 1500000 ton na leto.
Ukrep vključuje tudi razdelitev sredstev avtonomnim skupnostim za projekte za izvajanje zakonodaje o odpadkih, o katerih se je treba dogovoriti in odobriti na sektorski konferenci ali z neposrednimi nepovratnimi sredstvi v skladu s splošnim zakonom o subvencijah 38/2003 do konca leta 2024.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 4 (C12.I4) – Krepitev industrije vrednostne verige polprevodnikov
Cilj naložbe je zagotoviti podporo z nepovratnimi sredstvi za projekte, povezane z industrijo vrednostne verige polprevodnikov, da se okrepi nacionalni ekosistem mikroelektronike in razširi učinek sodelovanja španskih podjetij v pomembnem projektu skupnega evropskega interesa na področju mikroelektronike in komunikacijskih tehnologij (IPCEI ME-TC). Ta podpora krepi zmogljivost za zasnovo in proizvodnjo polprevodniške industrije v Španiji.
Ta ukrep se izvaja z dvema vrstama instrumentov:
1.Prvi dopolni potrebna finančna sredstva za podporo udeležbi španskih podjetij v pomembnih projektih skupnega evropskega interesa-MCE, ki jih odobri Evropska komisija.
2.Drugi, nacionalni razpis, je osredotočen na zagotavljanje financiranja za druge projekte, ki jih razvijejo podjetja v vrednostni verigi industrije polprevodnikov.
Naložba se zaključi do 31. avgusta 2026.
Naložba 5 (C12.I5) – Shema subvencij za podporo krožnemu gospodarstvu
Ta ukrep vključuje javne naložbe v subvencijsko shemo, da se spodbudijo zasebne naložbe in podpre spodbujanje krožnega gospodarstva na ravni podjetij v treh ključnih sektorjih španskega gospodarstva: tekstil in moda, plastika ter oprema za energijo iz obnovljivih virov. Shema deluje tako, da zasebnemu sektorju zagotavlja finančne spodbude z dodeljevanjem nepovratnih sredstev ali naložb v lastniški kapital, vključno s skladi tveganega kapitala in lastniškimi skladi. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj sheme prvotno zagotoviti vsaj 300 milijonov EUR financiranja.
Shemo upravljata Instituto de Diversificación y Ahorro de la Energía (IDAE) in Fundacion Biodiversidad kot izvajalski partnerji. Za izvedbo naložbe v shemo vlada sprejme enega ali več pravnih instrumentov(v primeru kapitalskih nalob bi bil ta instrument nalobena politika, ki jo mora odobriti IDAE), s imer vzpostavi shemo, ki vkljuuje naslednje elemente:
1.Opis postopka odločanja v zvezi s shemo. Ocenjevanje vlog in izbor upravičencev, ki se vključijo v končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru sheme, sprejme ocenjevalni organ, z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade, kar pomeni, da morajo biti zaposleni pri izvajalskih partnerjih in/ali drugih neodvisnih strokovnjakih. Končna naložbena odločitev sheme je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga odbor za naložbe ali ustrezni enakovredni organ upravljanja. Če kateri koli od prosilcev sodeluje IDAE in proračun za ta razpis ne zadostuje za kritje vseh prejetih prijav, se postopek ocenjevanja opravi zunanje revizije, kot je predvideno v dokumentu IDAE „Plan de Mitigación de Potenciales Confictos de Interés en Sociedades Participadas“.
2.Seznam dejavnosti, upravičenih do podpore, ki je:
a.Tekstil, moda in plastika (vsaj 200 000 000 EUR, ki jih upravlja Fundación Biodiversidad): naložbe v infrastrukturo, tehnologije ter raziskave, razvoj in inovacije za olajšanje zmanjšanja, ponovne uporabe in recikliranja in/ali revalorizacije materialov.
b.Oprema za energijo iz obnovljivih virov (vsaj 100 000 000 EUR upravlja IDAE): naložbe v okoljsko primerno zasnovo, infrastrukturo, tehnologije, raziskave, razvoj in inovacije in/ali razvoj naprav in sistemov za olajšanje zmanjšanja, ponovne uporabe in recikliranja in/ali revalorizacije materialov.
3.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Pravni instrumenti izključujejo zlasti naslednji seznam dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; ter (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo. V primeru splošne podpore podjetjem (vključno z lastniškim in tveganim kapitalom) pravni instrumenti izključujejo podjetja z znatnim poudarkom
na naslednjih sektorjih: (I) proizvodnja energije iz fosilnih goriv in z njo povezane dejavnosti
; (II) energetsko intenzivne industrije in/ali industrije z visokimi emisijami CO2
; (III) proizvodnja, najem ali prodaja vozil, ki onesnažujejo okolje
; (IV) zbiranje odpadkov, ravnanje z odpadki in
njihovo odlaganje, (v) predelava jedrskega goriva, proizvodnja jedrske energije. Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev do subvencijskih shem.
4.Zahtevo, da končni upravičenci do subvencijskih shem ne prejemajo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
5.Znesek, ki ga zajema shema, in zahtevo po ponovnem vlaganju neporabljenih prihodkov iz subvencijske sheme v zgoraj navedene dejavnosti, tudi po letu 2026.
6.Zahteve glede poročanja o podnebnih naložbah za subvencijske sheme.
7.Za kapitalske naložbe, vključno s tveganim kapitalom, ključne zahteve naložbene politike v zvezi z morebitno dodelitvijo sredstev vključujejo:
a.Opis vrstic finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev
b.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
8.Za kapitalske naložbe, vključno s tveganim kapitalom, naslednje zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
a.Opis sistema spremljanja IDAE za poročanje o mobiliziranih naložbah.
b.Opis postopkov IDAE, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
c.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz sporazuma o izvajanju, preden se zaveže k financiranju operacije.
d.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom IDAE. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči in zahtevami glede podnebnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da mora IDEA preveriti, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero preveri, ali isti strošek krije drug instrument Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in spoštovanje pogojev veljavnega(-ih) pravnega(-ih) instrumenta(-ov) ali naložbene politike, ki vzpostavlja shemo.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 6 (C12.I6) – Shema subvencij za podporo strateškim projektom v vrednostni verigi električnih avtomobilov (nepovratna sredstva)
Ta ukrep vključuje javno naložbo v subvencijsko shemo za spodbujanje zasebnih naložb v vrednostno verigo električnih avtomobilov z nepovratnimi sredstvi. Shema spodbuja preoblikovanje strateških sektorjev, kot so avtomobilska in električna vozila, z dodeljevanjem nepovratnih sredstev zasebnemu sektorju v okviru strateških projektov ali projektov PERTE, ki jih je odobril Svet ministrov. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj subvencijske sheme prvotno zagotoviti vsaj 250 000 000 EUR financiranja.
Shemo upravlja SEPIDES kot izvajalski partner. Z ustreznim pravnim aktom se SEPIDES preoblikuje v javno podjetje za izvedbo te naložbe (to je mejnik v okviru naložbe 6 komponente 31 španskega načrta za okrevanje in odpornost).
Za izvedbo naložbe v shemo vlada sprejme enega ali več pravnih instrumentov za vzpostavitev sheme, ki vključujejo naslednje elemente:
1.Opis postopka odločanja v zvezi s shemo: Ocenjevanje prijav in izbor upravičencev, ki se vključijo v končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru sheme, sprejme komisija za ocenjevanje ali drug ustrezni organ upravljanja, potrdi pa ga člani, ki so neodvisni od španske vlade, z večino glasov, kar pomeni, da morajo biti zaposleni pri SEPIDES in/ali drugih neodvisnih strokovnjakih. Končna naložbena odločitev sheme je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga komisija za ocenjevanje ali ustrezni enakovredni organ upravljanja.
2.Seznam dejavnosti za zeleno in digitalno preobrazbo sektorja, upravičenih do podpore, ki znaša vsaj 250 000 000 EUR. Ukrep podpira inovativne projekte, ki vključujejo znatno industrijsko preobrazbo v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalne preobrazbe sektorja.
3.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Pravni instrumenti izključujejo zlasti naslednji seznam dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; ter (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo. Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev do subvencijskih shem. Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): Ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru teh naložb, namenjeni znatnemu povečanju okoljske trajnostnosti podjetij (kot so razogljičenje, zmanjšanje onesnaževanja in krožno gospodarstvo), če je glavni poudarek ukrepov za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe na razvoj ali prilagoditev alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju.
4.Zahteve za podnebne naložbe, ki jih izvaja SEPIDES: vsaj 100 000 000 EUR naložb iz mehanizma za okrevanje in odpornost v shemo prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
5.Zahtevo, da končni upravičenci do subvencijske sheme ne prejemajo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
6.Znesek, ki ga zajema shema, in zahtevo po ponovnem vlaganju neporabljenih prihodkov iz subvencijske sheme v zgoraj navedene dejavnosti, tudi po letu 2026.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
L.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
176
|
C12.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o industriji
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Cilj zakona je izboljšati mehanizme usklajevanja med različnimi ravnmi upravljanja na področju industrijske politike ter izboljšati industrijsko kakovost in varnost z okrepljenim sistemom nadzora trga v skladu z Uredbo (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011. Nazadnje se revidira opredelitev kršitev na tem področju in posodobi raven sankcij, ki se lahko uporabijo.
|
177
|
C12.R2
|
M
|
Španska strategija za krožno gospodarstvo (EGS)
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2020
|
Odobritev španske strategije za krožno gospodarstvo (EEEC). Določa podlago za spodbujanje novega modela proizvodnje in potrošnje, v katerem se čim dlje ohranja vrednost proizvodov, materialov in virov, pri čemer se čim bolj zmanjša nastajanje odpadkov in da so odpadki, ki se jim ni mogoče izogniti, v celoti izkoriščeni.
|
178
|
C12.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti aktov, ki so del svežnja ukrepov za krožno gospodarstvo
|
Določbe kraljevih odlokov o začetku veljavnosti zakonov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Sveženj ukrepov za krožno gospodarstvo vključuje:
Kraljevi odlok 731/2020 z dne 4. avgusta o spremembi kraljevega odloka 1619/2005 z dne 30. decembra o ravnanju z izrabljenimi pnevmatikami.
Kraljevi odlok 646/2020 z dne 7. julija 2020, ki ureja odlaganje odpadkov na odlagališčih.
Kraljevi odlok 553/2020 z dne 2. junija 2020, ki ureja pošiljanje odpadkov na ozemlju države.
Kraljeva odloka 27/2021 z dne 19. januarja in 265/2021 z dne 13. aprila.
Prihodnja odobritev regulativnih ukrepov v zvezi z embalažo in odpadno embalažo s strani Sveta ministrov v letu 2022.
|
179
|
C12.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o odpadkih in onesnaženih tleh
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Zakon vključuje:
(I) izvajanje okvirne direktive o odpadkih in direktive o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo ter posodobitev španskih predpisov glede na izkušnje zadnjih desetih let;
(II) Uvedba ciljev EU v zvezi z odpadki in obveznosti glede ločenega zbiranja, ki izhajajo iz predpisov EU, s predvidevanjem njihovega izvajanja v bioloških odpadkih v občinah z več kot 5000 prebivalci. Poleg tega se z ukrepom uvedejo obveznosti ločenega zbiranja, ki presegajo zahteve, določene v pravu Unije;
(III) pregled ureditve razširjene odgovornosti proizvajalca z vzpostavitvijo novih, ki presegajo zahteve prava Unije;
(IV) Uvedba državne obdavčitve odpadkov (vključno z odlaganjem na odlagališčih, sežiganjem in sosežiganjem ter plastičnimi posodami za enkratno uporabo).
|
180
|
C12.I1
|
T
|
Sektorski in interoperabilni podatkovni prostori visoke vrednosti
|
—
|
Število
|
0
|
4
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Veliki sektorski in interoperabilni podatkovni prostori visoke vrednosti, ustvarjeni v strateških sektorjih. Vsaj štiri v agroživilskem sektorju, sektorju trajnostne mobilnosti, zdravstvenem sektorju in trgovinskem sektorju v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Izvrševanje proračuna, ki se uporabi v ta namen, znaša vsaj 400 000 000 EUR.
|
181
|
C12.I2
|
M
|
Načrt za spodbujanje vrednostne verige avtomobilske industrije k trajnostni in povezani mobilnosti
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2020
|
Odobritev načrta za spodbujanje vrednostne verige avtomobilske industrije k trajnostni in povezani mobilnosti s strani Sveta ministrov.
|
182
|
C12.I2
|
M
|
PERTE na področju električnih vozil
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
Q3
|
2022
|
Odobritev strateškega projekta za oživitev in preoblikovanje gospodarstva (PERTE) na strateškem področju električnih vozil s strani Sveta ministrov in dodelitev vsaj 400 000 000 EUR proračunskih sredstev za pomoč. Sklep o odobritvi PERTE vsebuje podrobna izbirna merila za zagotovitev skladnosti s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Izbirna merila dodatno odražajo zahteve veljavnih področij intervencije za cilje na področju podnebnih sprememb v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost.
|
183
|
C12.I2
|
M
|
PERTE na strateških področjih, opredeljenih v načrtu
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Odobritev najmanj dveh PERTE s strani Sveta ministrov in skupna dodelitev proračunskih sredstev v višini vsaj 800 000 000 EUR za pomoč na drugih strateških področjih, kot so agroživilski, zdravstveni, letalski in pomorski sektor ter industrijski sektorji, povezani z energijo iz obnovljivih virov, ter zmogljivosti za oblikovanje in proizvodnjo procesorjev in polprevodniških tehnologij. Sklep o odobritvi PERTE vsebuje podrobna izbirna merila za zagotovitev skladnosti s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Izbirna merila dodatno odražajo zahteve veljavnih področij intervencije za cilje na področju podnebnih sprememb v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost.
|
184
|
C12.I2
|
T
|
Inovativni projekti za preoblikovanje industrije v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalizacije
|
—
|
Število
|
0
|
78
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Minister za industrijo dodeli vsaj 1 200 000 000 EUR za vsaj 78 inovativnih projektov, vključno s tistimi, ki so povezani z odobrenimi projekti PERTE (vsaj 3), ki vključujejo znatno preobrazbo industrije v smislu energijske učinkovitosti, trajnosti in digitalne preobrazbe. Izbor projektov na podlagi razpisa, objavljenega v UL, in na podlagi izbirnih meril za skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Izbirna merila dodatno odražajo zahteve veljavnih področij intervencije za cilje na področju podnebnih sprememb v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost.
|
185
|
C12.I2
|
T
|
Izvrševanje proračuna za PERTES in inovativne projekte za preoblikovanje industrije
|
—
|
EUR
|
0
|
2 531 500 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Izvrševanje proračuna v višini vsaj 2 531 500 000 EUR, mobiliziranih za vsaj 210 inovativnih projektov, vključno s tistimi, ki so povezani z odobrenimi projekti PERTE (vsaj 3), ki vključujejo resnično preoblikovanje industrije v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalne preobrazbe, v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Z izbirnimi merili se zagotovi, da vsaj 455 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 1 500 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost. Če je to dobro utemeljeno s pojasnilom razlogov, zakaj alternativni pristop morda ni izvedljiv, se z izbirnimi merili zagotovi, da vsaj 2 531 500 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s povprečno vsaj 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost. S sredstvi mehanizma za okrevanje in odpornost se mobilizira vsaj 3 800 000 000 EUR zasebnih naložb, tudi v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Ta cilj se ne šteje za izpolnjenega, če bi kateri koli ukrep, za katerega je bil dodeljen proračun, pomenil državno pomoč v skladu s členom 107 PDEU, ki ga je bilo treba priglasiti Komisiji in ga Komisija ne odobri do 31. decembra 2024.
|
186
|
C12.I2
|
T
|
Zaključek projektov PERTE in inovativnih projektov za preoblikovanje industrije
|
—
|
Število
|
0
|
3
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje vsaj 210 inovativnih projektov, vključno s tistimi, ki so povezani z odobrenimi projekti PERTE (vsaj trije), ki vključujejo resnično preoblikovanje industrije v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalne preobrazbe, v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
187
|
C12.I3
|
T
|
Zaključek projektov za podporo izvajanju zakonodaje o odpadkih in spodbujanje krožnega gospodarstva v podjetju
|
—
|
Število
|
0
|
30
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dokončanje vsaj 30 projektov, ki jih je MITERD odobril za podporo izvajanju zakonodaje o odpadkih in spodbujanje krožnega gospodarstva v podjetju v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Ukrepi v okviru te naložbe, povezani z napravami za mehansko-biološko obdelavo, se izvajajo le v obstoječih obratih za mehansko-biološko obdelavo, kadar so ukrepi v okviru te naložbe namenjeni povečanju učinkovite rabe virov ali naknadnemu opremljanju na postopke recikliranja ločenih odpadkov za kompostiranje bioloških odpadkov in anaerobno razgradnjo bioloških odpadkov, če taki ukrepi v okviru te naložbe ne povzročijo povečanja zmogljivosti obrata za predelavo odpadkov ali podaljšanja življenjske dobe obratov, preverjeno na ravni obrata.
|
188
|
C12.I3
|
T
|
Povečanje ločeno zbranih komunalnih odpadkov
|
—
|
% t/leto zmogljivosti ločenega zbiranja komunalnih odpadkov
|
0
|
1.500.000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Izgradnja novih zmogljivosti za obdelavo ločeno zbranih odpadkov v višini vsaj 1500000 ton na leto. Ločeno zbiranje pomeni zbiranje, pri katerem se tok odpadkov hrani ločeno po vrsti in naravi, da se olajša posebna obdelava.
|
440
|
C12.R2
|
M
|
Delovna skupina Koordinacijske komisije za odpadke za spremljanje skladnosti z zakonodajo o odpadkih
|
Odobritev s strani koordinacijskega odbora za odpadke
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Odbor za usklajevanje odpadkov odobri ustanovitev posebne delovne skupine za spremljanje skladnosti z zakonodajo o odpadkih in uskladitev meril za takšno skladnost ter sprejetje ukrepov za olajšanje tega.
|
441
|
C12.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti aktov, ki so del drugega svežnja o krožnem gospodarstvu
|
Določbe kraljevih odlokov o začetku veljavnosti aktov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Drugi regulativni sveženj o krožnem gospodarstvu vključuje:
-Kraljevi odlok o finančnih jamstvih za povzročitelje odpadkov in upravljavce odpadkov
-Kraljevi odlok o ravnanju z odpadki iz tobačnih izdelkov s filtri in filtri, ki se tržijo za uporabo v kombinaciji s tobačnimi izdelki
-Kraljevi odlok o ravnanju z industrijskimi odpadnimi olji
-Kraljevi odlok o ravnanju z izrabljenimi pnevmatikami.
-Ministrski odlok o določitvi minimalnih zahtev za obdelavo komunalnih odpadkov pred odlaganjem komunalnih odpadkov na odlagališču
-Sprejetje drugega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo
|
442
|
C12.I3
|
T
|
Porazdelitev nepovratnih sredstev za izvajanje projektov izvajanja odpadkov.
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
300
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Odobritev sporazuma sektorske konference o okolju o odobritvi meril za dodelitev in ozemeljske porazdelitve nepovratnih sredstev ali odobritev neposrednih nepovratnih sredstev v skladu s splošnim zakonom o subvencijah 28/2003 v zvezi z načrtom za podporo izvajanju zakonodaje o odpadkih 2024 za financiranje projektov, namenjenih izvajanju nacionalnega okvira za urejanje odpadkov in doseganju ciljev EU. Projekti vključujejo ukrepe za izvajanje in izboljšanje sistemov za ločeno zbiranje odpadkov, naložbe v zbirna mesta za izboljšanje recikliranja in izgradnjo nove ločeno zbrane naprave za obdelavo odpadkov.
|
443
|
C12.I3
|
T
|
Zaključek projektov na področju ravnanja z odpadki
|
|
V milijonih EUR
|
|
270
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje projektov v višini vsaj 270 000 000 EUR, dodeljenih za izvajanje in izboljšanje sistemov za ločeno zbiranje odpadkov, naložbe v zbirna mesta za izboljšanje recikliranja in izgradnjo novih ločeno zbranih naprav za obdelavo odpadkov.
|
444
|
C12.I4
|
M
|
ČIP PERTE. Krepitev vrednostne verige za polprevodnike.
|
Objava v Uradnem listu ali na uradnem spletnem mestu
|
V milijonih EUR
|
|
200
|
Q1
|
2025
|
Pravna obveznost v višini 200 000 000 EUR za končne upravičence, ki sodelujejo v pomembnem projektu skupnega evropskega interesa – mikroelektronika in povezljivost, ter končnim upravičencem, ki prejemajo podporo španskemu ekosistemu za polprevodnike v fazi raziskav, razvoja in inovacij ter v prvi fazi industrijskega uvajanja, razen množične proizvodnje in komercialnih dejavnosti.
|
445
|
C12.I4
|
T
|
ČIP PERTE. Krepitev vrednostne verige za polprevodnike (II).
|
|
V milijonih EUR
|
|
180
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Končnim upravičencem, ki sodelujejo v pomembnem projektu skupnega evropskega interesa – mikroelektronika in povezljivost, ter končnim upravičencem, ki prejemajo podporo španskemu ekosistemu za polprevodnike v fazi raziskav, razvoja in inovacij ter v prvi fazi industrijskega uvajanja, je bilo izplačanih vsaj 180 000 000 EUR, pri čemer so izključene množična proizvodnja in komercialne dejavnosti.
|
448
|
C12.I5
|
M
|
Subvencijska shema za podporo krožnemu gospodarstvu: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o izplačilu izvajalskemu partnerju
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Španija prenese 100 000 000 EUR na IDAE in 200 000 000 EUR družbi Fundación Biodiversidad za shemo.
|
446
|
C12.I5
|
M
|
Subvencijska shema za podporo krožnemu gospodarstvu: Vzpostavitev subvencijske sheme
|
Začetek veljavnosti ustreznih pravnih instrumentov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Začetek veljavnosti pravnih instrumentov, ki vzpostavljajo shemo v skladu z zahtevami, določenimi v opisu ukrepa.
|
447
|
C12.I5
|
T
|
Subvencijska shema za podporo krožnemu gospodarstvu: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objavljenih končnih sklepov o dodelitvi
|
|
0 %
|
100 %
|
Q3
|
2025
|
IDAE in Fundación Biodiversidad objavita končne sklepe o dodelitvi ali skleneta pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost (vključno s posrednimi stroški) v shemo.
|
448a
|
C12.I6
|
M
|
Subvencijska shema za sektor električnih vozil (nepovratna sredstva): Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o izplačilu SEPIDES
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Španija prenese 250 000 000 EUR na SEPIDES za shemo.
|
448b
|
C12.I6
|
M
|
Subvencijska shema za sektor električnih vozil (nepovratna sredstva); Vzpostavitev subvencijske sheme
|
Začetek veljavnosti ustreznih pravnih instrumentov
|
|
|
|
Q3
|
2024
|
Začetek veljavnosti pravnih instrumentov, ki vzpostavljajo subvencijsko shemo v skladu z zahtevami, določenimi v opisu ukrepa.
|
448c
|
C12.I6
|
T
|
Subvencijska shema za sektor električnih vozil (nepovratna sredstva): Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objavljenih končnih sklepov o dodelitvi
|
|
0
|
100 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
SEPIDES objavi končne sklepe o dodelitvi ali sklene pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb iz mehanizma za okrevanje in odpornost (vključno s posrednimi stroški) v shemo. SEPIDES zagotovi, da vsaj 40 % tega financiranja prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
I.3. Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 7 (C12.I7) – Program podpore za strateške projekte v vrednostni verigi električnih avtomobilov in agroživilskih proizvodov (posojila)
Ta ukrep vključuje javne naložbe v shemo podpore za spodbujanje zasebnih naložb v vrednostno verigo električnih avtomobilov in agroživilskih proizvodov s posojili. Shema spodbuja preoblikovanje strateških sektorjev, kot so avtomobilska in električna vozila, ter agroživilski sektor z dodeljevanjem posojil zasebnemu sektorju v okviru strateških projektov ali projektov PERTE, ki jih je odobril svet ministrov. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj sheme prvotno zagotoviti vsaj 1 200 000 000 EUR financiranja.
Shemo upravlja SEPIDES kot izvajalski partner. Z ustreznim pravnim aktom se SEPIDES preoblikuje v javno podjetje za izvedbo te naložbe (to je mejnik v okviru naložbe 6 komponente 31 španskega načrta za okrevanje in odpornost).
Za izvedbo naložbe v shemo vlada sprejme enega ali več pravnih instrumentov za vzpostavitev sheme posojil, ki vključujejo naslednje elemente:
1.Opis postopka odločanja v zvezi s shemo: Ocenjevanje vlog in izbor upravičencev, ki jih je treba vključiti v končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru sheme, sprejme komisija za naložbe ali drug ustrezni organ upravljanja, odobri pa ga z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade, kar pomeni, da morajo biti zaposleni pri SEPIDES in/ali drugih neodvisnih strokovnjakih. Končna naložbena odločitev sheme je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga odbor za naložbe ali ustrezni enakovredni organ upravljanja.
2.Seznam dejavnosti za zeleno in digitalno preobrazbo sektorja, upravičenih do podpore, ki znaša vsaj 1 200 000 000 EUR. Ukrep podpira inovativne projekte, ki vključujejo znatno industrijsko preobrazbo v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalne preobrazbe sektorja.
3.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo. Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev shem posojil. Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): Ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru teh naložb, namenjeni znatnemu povečanju okoljske trajnostnosti podjetij (kot so razogljičenje, zmanjšanje onesnaževanja in krožno gospodarstvo), če je glavni poudarek ukrepov za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe na razvoj ali prilagoditev alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju.
4.Zahteve za podnebne naložbe, ki jih izvaja SEPIDES: vsaj 480 000 000 EUR naložb iz mehanizma za okrevanje in odpornost v shemo prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
5.Zahtevo, da končni upravičenci sheme posojil ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
6.Znesek, ki ga zajema shema, in zahtevo po ponovnem vlaganju neporabljenih prihodkov iz sheme posojil v zgoraj navedene dejavnosti, tudi po letu 2026.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
L.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojila
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L22
|
C12.I7
|
M
|
Shema podpore za strateške projekte v vrednostni verigi električnih avtomobilov in agroživilskih proizvodov (posojila): Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o izplačilu SEPIDES
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Španija prenese 1 200 000 000 EUR na SEPIDES za shemo.
|
L23
|
C12.I7
|
M
|
Shema podpore za strateške projekte v vrednostni verigi električnih avtomobilov in agroživilskih proizvodov (posojila): Vzpostavitev sheme
|
Začetek veljavnosti ustreznih pravnih instrumentov
|
|
|
|
Q3
|
2024
|
Začetek veljavnosti pravnih instrumentov, ki vzpostavljajo shemo posojil v skladu z zahtevami, določenimi v opisu ukrepa
|
L24
|
C12.I7
|
T
|
Shema podpore za strateške projekte v vrednostni verigi električnih avtomobilov in agroživilskih proizvodov (posojila): Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objavljenih končnih sklepov o dodelitvi
|
|
0
|
100 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
SEPIDES objavi končne sklepe o dodelitvi ali sklene pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb iz mehanizma za okrevanje in odpornost (vključno s posrednimi stroški) v shemo. SEPIDES zagotovi, da vsaj 40 % tega financiranja prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
M. KOMPONENTA 13: Podpora za MSP
Mala in srednja podjetja (MSP) imajo ključno vlogo v gospodarstvu EU in Španije, zlasti tam, kjer MSP bolj prispevajo k nacionalnemu BDP in kjer je povprečna velikost podjetij manjša od povprečja EU.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava izzive, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja (MSP) (vključno s samozaposlenimi), da bi se povečala konkurenčnost španskega gospodarstva ter spodbudila rast in zaposlovanje. Ti izzivi so: težaven dostop do financiranja za podjetništvo, rast podjetij in inovacije; pomanjkanje digitalnih znanj in spretnosti ter nesprejetje digitalnih tehnologij, ki ovirajo produktivnost in konkurenčnost MSP; majhnost podjetij, ki ovira izkoriščanje ekonomije obsega in internacionalizacijo; ter velika ranljivost za zunanje pretrese in nizke ekonomije obsega, ki ovirajo naložbe in inovacije.
Cilji te komponente so uvedba reform in naložb, namenjenih spodbujanju ustanavljanja podjetij, rasti in prestrukturiranja podjetij, izboljšanju poslovnega okolja (zlasti s krepitvijo delovanja španskega notranjega trga) ter nadaljnjemu spodbujanju pomembnih procesov povečanja produktivnosti z digitalizacijo, inovacijami in internacionalizacijo. Ta komponenta je močno osredotočena na digitalizacijo s horizontalnim pristopom, da se zagotovi osnovni sveženj digitalizacije za znaten delež MSP in vertikalni pristop za spodbujanje digitalizacije procesov in tehnoloških inovacij v nekaterih MSP.
Ta komponenta delno obravnava priporočila za posamezne države o napredku pri izvajanju zakona o enotnosti trga (priporočilo za posamezno državo št. 4 iz leta 2019) in o zagotavljanju učinkovitega izvajanja ukrepov, namenjenih zagotavljanju likvidnosti MSP in samozaposlenim, zlasti s preprečevanjem zamud pri plačilih (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020). Obravnava tudi priporočila za posamezne države o osredotočanju naložb na digitalni prehod (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2020) in na izboljšanje dostopa do digitalnega učenja (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2020). Spodbuja tudi naložbe v zeleni prehod (priporočili za posamezno državo št. 1 2023 in 1 2022).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
M.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C13.R1) – Izboljšanje regulacije podjetij in podnebja
Cilji reforme so izboljšati okvir, v katerem poteka gospodarska dejavnost, in sicer z zagotavljanjem boljšega pravnega urejanja in poslovnega okolja, ki olajšujeta ustanavljanje in rast podjetij ter njihovo prestrukturiranje, če je to potrebno, s sprejetjem številnih ukrepov.
Reforma vključuje:
a)Sprejetje zakona o ustvarjanju in rasti podjetij. Cilj te zakonodaje je:
I.Poenostavitev postopkov za ustanovitev podjetja. To se doseže z zmanjšanjem minimalne kapitalske zahteve za ustanovitev podjetja ter krepitvijo platform za množično financiranje in drugih instrumentov javnega financiranja;
II.Pravni ukrepi za spodbujanje kulture predčasnega plačevanja. Ta zakon izboljšuje učinkovitost izvajanja Direktive 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih. Pričakuje se, da bo zakon skrajšal povprečne plačilne roke v trgovinskih poslih. To bi pripomoglo k reševanju likvidnostnih izzivov, s katerimi se soočajo upniška MSP, ki niso pravočasno plačana, kar bi imelo pozitivne učinke prelivanja na njihove dejavnosti in rast. Primeri ukrepov, ki jih je treba izvajati za spodbujanje kulture zgodnjega plačevanja, vključujejo smernice o obveščanju javnosti in preglednosti plačilnih rokov, najboljše poslovne prakse in mehanizme za boljše izvrševanje, kot je sistem za izvensodno reševanje sporov;
III.Spremeniti nekatere določbe zakona o enotnosti trga, da se zagotovi dodatna jasnost na področjih, kjer so nejasnosti povzročile težave pri izvajanju. Cilj zakona o enotnosti trga je odpraviti nepotrebne, nesorazmerne ali diskriminatorne ovire za dostop do gospodarskih dejavnosti in njihovo opravljanje ter svobodo ustanavljanja na celotnem ozemlju. Cilj te reforme je tudi povečati učinkovitost in preglednost mehanizmov iz zakona o enotnosti trga za zaščito gospodarskih subjektov, na dejavnost katerih vplivajo ovire, ki jih nalaga javna uprava. Poleg tega bo reforma okrepila sodelovanje za spodbujanje boljše pravne ureditve po vsej državi;
b)Vzpostavi se nova sektorska konferenca za izboljšanje predpisov in poslovno ozračje. Njegov cilj je vsem javnim upravam olajšati pravilno uporabo načel dobrega pravnega urejanja in zagotoviti optimalno usklajevanje med različnimi upravami, vključno z ukrepi, ki spremljajo okrevanje. Na sektorski konferenci se bo nadaljevalo tudi delo v okviru drugih sektorskih konferenc, kar bo omogočilo boljše usklajevanje, spremljanje in spodbujanje boljše pravne ureditve s horizontalnim in sektorskim poudarkom;
c)Reforma insolvenčnega prava za prenos Direktive (EU) 2019/1023 o okvirih preventivnega prestrukturiranja, odpustu dolgov in prepovedih opravljanja dejavnosti ter ukrepih za povečanje učinkovitosti postopkov v primeru insolventnosti ter spremembi Direktive (EU) 2017/1132 (direktiva o prestrukturiranju in insolventnosti). Reforma vključuje vzpostavitev učinkovitejšega postopka druge priložnosti za fizične osebe, ki omogoča odpis dolga brez predhodne likvidacije sredstev insolventne stranke. Poleg tega se načrti prestrukturiranja, ki se zahtevajo z Direktivo (EU) 2019/1023 o insolventnosti, uvedejo kot nov predinsolvenčni instrument, ki izboljšuje učinkovitost trenutno veljavnih predstečajnih instrumentov, da se preprečita insolventnost in poznejši stečaj. Uvede se tudi poseben postopek za mikro MSP, ki se v celoti obdela z elektronskimi sredstvi, da se skrajša trajanje in stroški postopka.
d)Ta reforma vključuje tudi sprejetje zakona o spremembi treh zakonodajnih besedil, zlasti zakona 34/2006, ki se nanaša na poklicno prakso odvetnikov in procuradoresov. Nov sistem zagotavlja enoten dostop do poklicev odvetnikov in procuradoresov, saj enake kvalifikacije omogočajo dostop do opravljanja obeh poklicev. Multidisciplinarna poklicna združenja lahko skupaj ponujajo storitve pravne obrambe in zastopanja na sodišču. Spremeni se tudi tarifni sistem, ki se uporablja za storitve procuradores: določijo se najvišje pristojbine, vendar ne najnižje, da se prejemnikom storitev zagotovi dostop do storitev, ki se ponujajo po konkurenčnih cenah. Španija s to reformo zagotovi, da je zakonodaja na tem področju usklajena s členi 15, 16 in 25 Direktive 2006/123/C Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu ter členoma 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije. V zvezi s to reformo je Svet ministrov septembra 2020 odobril navedene osnutke zakonodajnih predlogov.
e)Spremeniti konkurenčno pravo (zakon 15/2007 o varstvu konkurence) in njegove predpise (Kraljevi odlok 261/2008 z dne 22. februarja 2007 o odobritvi uredbe o varstvu konkurence), poenostaviti postopke in okrepiti nacionalni protimonopolni regulativni okvir v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami, da se zagotovi učinkovita konkurenca. Predlog spremembe predvideva uvedbo postopka poravnave za protimonopolne zadeve v skladu s členi 1 (klasično ravnanje), 2 (zloraba prevladujočega položaja) in 3 (izkrivljanje svobodne konkurence z nepoštenimi dejanji) konkurenčnega prava. S spremembo se uvedejo tudi dopolnilne pravne določbe k Uredbi (EU) 2022/1925 (akt o digitalnih trgih), da se španskemu pristojnemu organu podeli pooblastilo za izvajanje preiskav v nacionalnem okviru, racionalizira obdobje za reševanje postopkov in zmanjša upravno breme za podjetja ter zagotovi izboljšanje sistema sankcij, vključno s spodbujanjem priznavanja kršitev in povečanjem sankcij za fizične osebe (tj. vodstvene delavce).
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Reforma 2 (C13.R2) – Strategija Španija Podjetniška država
Cilj ukrepa je spodbujanje španske strategije za podjetništvo. Reforma vključuje sprejetje zakona o zagonskih podjetjih, da se ustvari ugoden okvir za ustanavljanje in rast visoko inovativnih zagonskih podjetij, ustanovitev javno-zasebnega sklada NEXT-TECH za razširitev zagonskih podjetij na področju prelomnih tehnologij ter pregled migracijskega režima za delavce, da bi privabili talente in odpravili pomanjkanje znanj in spretnosti.
S sprejetjem zakona o zagonih do konca leta 2022 se: zagotoviti pravno opredelitev zagonskih podjetij; opredelitev davčnih spodbud za spodbujanje njihovega ustvarjanja in privabljanje talentov; določi ukrepe za spodbujanje privabljanja tujih vlagateljev in podjetnikov; ter sprejme mehanizme za lažje izvajanje zakona in njegovo povezavo z ukrepi, povezanimi z digitalnim podjetniškim ekosistemom.
Reforma vključuje tudi spremembo ureditve sistemskega zakona 4/2000 z dne 11. januarja o pravicah in svoboščinah tujcev v Španiji in njihovem vključevanju v družbo ter zakona 14/2013 z dne 27. septembra o podpori podjetnikom in njihovi internacionalizaciji.
Sprememba ureditve sistemskega zakona 4/2000 z dne 11. januarja o pravicah in svoboščinah tujcev v Španiji ter njihovem vključevanju v družbo bo poenostavila upravne postopke v zvezi z migracijami, vključno z zmanjšanjem števila dovoljenj in podaljšanjem njihove veljavnosti, pospešitvijo postopkov, olajšanjem dostopa do trga dela za državljane tretjih držav in izboljšanjem sistema zaposlovanja pri viru. Spremembe zlasti uvajajo prožnejši dostop študentov do trga dela, večletni program krožne migracije za sezonske delavce, nova pravila za oceno stanja na področju zaposlovanja v državi in ustanovitev nove upravne enote (UTEX) za izboljšanje obdelave dosjejev tujcev.
Sprememba zakona 14/2013 z dne 27. septembra o podpori podjetnikom in njihovi internacionalizaciji bo olajšala zaposlovanje tujih državljanov z zelo specifičnimi znanji in spretnostmi ter kompetencami s preprostejšim in prožnejšim postopkom od standardnega postopka, opredeljenega v uredbi sistemskega zakona 4/2000. S spremembo zakona 14/2013 se uvedejo nov migracijski program za digitalne nomade, nova inovacijska merila za dovoljenja za prebivanje in delovna dovoljenja za podjetnike, razširitev področja uporabe nacionalne migracijske sheme za visokokvalificirane strokovnjake na MSP in imetnike višjih potrdil PIU ter daljša obdobja veljavnosti in poenostavitev postopkov za dovoljenja za prebivanje in delovna dovoljenja v zvezi s tistimi iz zakona 14/2013 pred spremembo.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 3 (C13.R3) – Revizija zakona o trgih vrednostnih papirjev in investicijskih storitvah
Cilj te reforme je izboljšati ureditev trgov vrednostnih papirjev, da se izboljša dostop do financiranja, zlasti za MSP, z odobritvijo zakona št. 6/2023, ki ureja trg vrednostnih papirjev in investicijske storitve v Španiji.
Zakon 6/2023 določa:
·poenostavitev postopka za sprejem vrednostnih papirjev s stalnim donosom v trgovanje;
·razširiti dostop do BME Growth (BME borznega trga za MSP);
·razširiti obvezne ponudbe za prevzem, ki presegajo vrednostne papirje, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, na vrednostne papirje, s katerimi se trguje v MTF (vključno z njihovimi segmenti zagonskih trgov EU); in
·zmanjšati ovire za vstop na finančne trge z odpravo informacijskega sistema (vmesnik po trgovanju) za spremljanje obračuna, poravnave in registracije vrednostnih papirjev v prehodnem obdobju, predvidenem v zakonu.
Ukrep se izvede do 30. junija 2024.
Naložba 1 (C13.I1) – Podjetništvo
Cilji naložbe so spodbuditi podjetniški ekosistem, da bi postal odpornejši in konkurenčnejši, ter obravnavati izzive zelenega in digitalnega prehoda.
Naložbo sestavljajo štirje glavni ukrepi:
1) Krepitev podjetniških spretnosti, vključno z usposabljanjem in preusposabljanjem ter podpiranjem podjetnikov v skladu s prednostnimi nalogami EU na področju zelenega in digitalnega prehoda. V okviru tega ukrepa mora vsaj 6900 podjetnikov dokončati program za krepitev podjetniškega ekosistema. Program podjetniških znanj in spretnosti (od tega 1200 žensk) podpira 6100 podjetnikov in 800 podjetnic v okviru programa za privabljanje talentov žensk.
2) zagotoviti orodja za podporo ustanavljanju in upravljanju podjetij ter krepitev MSP, vključno s podporo vsaj 12000 dejavnih uporabnikov na virtualni platformi nacionalnega urada za podjetništvo ONE (v nadaljnjem besedilu: ONE) pod okriljem strateškega okvira za politiko za MSP do leta 2030, španske strategije za podjetništvo in španske digitalne agende 2025;
3. Razširjanje in komunikacijske kampanje za oblikovanje, razvoj ali privabljanje mednarodnih dogodkov v Španijo, ki se osredotočajo na inovativna podjetja in program za privabljanje nadarjenih žensk. To vključuje vsaj 20 dogodkov o podjetništvu, razvitih v okviru „zastavnega programa“; in vsaj 260 komunikacijskih dejavnosti (200 medijskih dogodkov in 60 dogodkov) v okviru „Brand Spain Entrepreneurship Nation“; in
4) financiranje podporne vrstice za podjetništvo ter mala in srednja podjetja prek programa za podporo ženskemu podjetništvu. To vključuje podporo najmanj 200 podjetnic s participativnimi posojili, ki jih odobri Empresa Nacional de Innovación, S.A.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), se za finančne instrumente pravni sporazum med španskimi organi in pooblaščenim subjektom ali finančnim posrednikom, odgovornim za finančni instrument, in naknadna naložbena politika finančnega instrumenta:
I.zahtevati uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnostnosti za sklad InvestEU
II.izključitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo
; (II) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti
; (III) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami
in obrati za mehansko-biološko obdelavo
; ter (iv) dejavnosti in sredstva, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju; in
III.zahteva, da pooblaščeni subjekt/finančni posrednik preveri pravno skladnost projektov z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnostnosti.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), merila za upravičenost iz razpisnih pogojev za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 2 (C13.I2) – rast
Cilj ukrepa je spodbujati rast MSP.
Naložbo sestavljajo ukrepi za:
1) Podpora (11000) posameznim MSP v okviru programa „Znanja in spretnosti za rast MSP“. Cilj tega programa je podjetjem zagotoviti potrebna znanja in spretnosti za rast in večjo konkurenčnost, spremeniti njihove poslovne modele in prispevati k dvojnemu prehodu;
2) Dolgoročna finančna podpora industrijskim projektom (1500), ki so jih razvila MSP, za ukrepe v okviru teh naložb v nove industrijske obrate ali širitev obstoječih, ob upoštevanju možnosti prispevanja k blažitvi podnebnih sprememb.
3) Izboljšanje dostopa do financiranja za MSP z zagotavljanjem podpore v obliki finančnih, komercialnih in tehničnih jamstev s krepitvijo podjetja Compañia Española de Reafianzamiento SME S.A. ( CERSA) v skladu z merili za upravičenost iz uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, kot so določena v smernicah za države članice z dne 21. januarja 2021. CERSA v okviru te vrste ukrepanja zagotavlja dolgoročno podporo regionalnim organizacijam za vzajemno jamstvo s posrednim jamstvom, s čimer podpira tveganje, ki ga nosijo. CERSA spodbuja konkurenčnost in odpornost MSP tudi s tremi novimi namenskimi vrsticami, ki omogočajo dostop do dolgoročnega financiranja in operacij obratnega kapitala za ukrepe v okviru teh naložb na področju: digitalizacija; trajnost; rast in okrevanje (krepitev odpornosti, zlasti za MSP, ki jih je prizadela pandemija COVID-19, ki so pripravljena izvesti pomembne načrte za preoblikovanje in rast).
Poleg tega je treba za izvajanje instrumenta finančnega jamstva skleniti sporazum med ministrstvom, pristojnim za naložbe, in izvajalskim partnerjem ali pooblaščenim subjektom. Sporazum v obveznosti prenese informacije iz načrta za okrevanje in odpornost. Poleg tega bi bilo treba vsa vrnjena sredstva (tj. obresti na posojilo, donosnost lastniškega kapitala ali odplačana glavnica, zmanjšana za povezane stroške), povezana s finančnim instrumentom, ponovno vložiti za iste cilje politike, tudi po letu 2026. Za zagotovitev skladnosti ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), pravni sporazum med španskimi organi in pooblaščenim subjektom ali finančnim posrednikom, odgovornim za finančni instrument, ter kasnejša naložbena politika finančnega instrumenta;
I.zahteva uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnostnosti za sklad InvestEU;
II.izključitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo
; (II) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti
; (III) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami
in obrati za mehansko-biološko obdelavo
; ter (iv) dejavnosti in sredstva, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju; in
III.zahteva, da pooblaščeni subjekt/finančni posrednik preveri pravno skladnost projektov z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnostnosti.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), merila za upravičenost iz razpisnih pogojev za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 31. decembra 2024.
Naložba 3 (C13.I3) Digitalizacija in inovacije
Cilj te naložbe je MSP opremiti z znanji in spretnostmi ter orodji, ki bodo prispevali k digitalnemu prehodu in obravnavali izzive, ki iz tega izhajajo. Usklajen je z Evropsko digitalno agendo za leto 2025, dopolnjujejo pa ga ukrepi v okviru komponente 15 o povezljivosti in komponente 19 o digitalnih znanjih in spretnostih.
Naložba se osredotoča na naslednje različne ukrepe:
(1) Zbirka digitalnih orodij: To je glavni ukrep v okviru tega ukrepa, ki bo spodbudil digitalizacijo malih in srednjih podjetij (najmanj 250 zaposlenih), mikropodjetij (od enega do devetih zaposlenih) in samozaposlenih v katerem koli sektorju gospodarske dejavnosti, s čimer se bo povečala njihova raven digitalne zrelosti. Program temelji na zagotavljanju nepovratnih sredstev za podporo vključevanju digitalne tehnologije za učinkovito uvajanje e-trgovanja, digitalizacijo odnosov z javno upravo in strankami, razvoj notranjih digitalnih postopkov ter uvedbo izdajanja elektronskih računov in digitalnega trženja; spodbujanje zlasti v storitve usmerjenih rešitev. Program delno subvencionira stroške sprejemanja svežnjev osnovnih digitalnih rešitev, kot so med drugim prisotnost na spletu, e-prodaja, pisarna v oblaku, digitalna delovna mesta, digitalizacija osnovnih postopkov, upravljanje strank, digitalno trženje, kibernetska varnost. Vsakemu paketu digitalizacije DTK se dodeli fiksni znesek nepovratnih sredstev, ki se določi v vsakem razpisu glede na velikost podjetja in sektor dejavnosti.
2)Program „Dejavniki sprememb“: to je program, ki podpira vsaj 15000 malih in srednjih podjetij (deset-249 zaposlenih) v njihovih procesih digitalne preobrazbe.
3) „Pospeševalci za MSP 2.0“: to je ukrep v okviru te naložbe, s katerim se bo razširila infrastruktura, ki podpira digitalizacijo MSP, s svetovalnimi storitvami in storitvami usposabljanja.
4)Program za podporo inovativnim poslovnim grozdom: ta ukrep podpira projekte za digitalizacijo vrednostne verige različnih gospodarskih sektorjev, ki jih izvajajo inovativni poslovni grozdi in z njimi povezani subjekti v okviru politike za podporo MSP ministrstva za industrijo in turizem.
5)Program vozlišč za digitalne inovacije (DIH): to je program za podporo razvoju vozli za digitalne inovacije v paniji. Vozlia za digitalne inovacije so strukture, ki pomagajo podjetjem, da se odzivajo na digitalne izzive in postanejo konkurenneja, saj z intenzivno uporabo digitalnih tehnologij izboljujejo svoje poslovne in proizvodne procese. V okviru tega podukrepa 25 se lahko podprejo vozlia za digitalne inovacije, da se jim omogoi zagotavljanje storitev za MSP. 12 od 25 vozli za digitalne inovacije lahko prejme podporo iz programa za digitalno Evropo. Podpora, ki jo program Digitalna Evropa zagotavlja za posebne delovne sklope, se ne upoteva pri doseganju te nalobe.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 4 (C13.I4) Podpora trgovini
Cilj ukrepa je pomagati malim podjetjem, da se prilagodijo digitalizaciji trgovinskega sektorja in spremenjenemu vedenju potrošnikov.
Naložba ima dve osrednji področji ukrepanja.
1.Projekti v sektorju male trgovine, namenjeni vključevanju novih tehnologij, ki lokalni trgovini omogočajo odzivanje na nove potrošniške navade, v okviru „tehnološkega sklada“ (200 projektov). Upravičeni projekti v okviru tega sklada vključujejo:
a.Projekti na področju novih tehnologij, katerih cilj je izboljšanje spletne komercialne in komunikacijske strategije, poslovnih modelov ali nakupovalnih izkušenj;
b.Projekti na področju novih tehnologij za prilagoditev izkušnje fizičnega nakupovanja novim potrebam in navadam potrošnikov ter novim modelom upravljanja;
c.Projekti na področju tehnoloških rešitev za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti logistike na zadnjem delu poti;
d.Projekti za izvajanje tehnoloških rešitev za izboljšanje energetske učinkovitosti in učinkovite rabe virov.
Naložba se dopolni z vzpostavitvijo digitalne platforme (Plataforma Comercio Conectado) za spodbujanje digitalizacije sektorja.
2.Projekti, ki so jih predložili lokalni organi v okviru programa „Trajnostni trgi“ (130 projektov), za izboljšanje modernizacije občinskih trgov, komercialnih območij, prodajnih trgov, ki se ne nahajajo na enem mestu, in kratkih tržnih kanalov. Upravičeni projekti v okviru tega programa vključujejo:
a.Projekti za sprejetje orodij za vpogled strank, ki temeljijo na velepodatkih ali drugih tehnologijah;
b.Projekti na področju digitalne preobrazbe trgov, ki izboljšujejo večkanalno tržnico in nakupovalno izkušnjo;
c.Projekti, namenjeni digitalni preobrazbi ulične trgovine in kratkih tržnih kanalov;
d.Projekti na področju del in obnove za izboljšanje zmogljivosti, njihove dostopnosti, opreme in ustreznosti območij, ki jih zasedajo občinski trgi, trgovskih območij in trgov, ki ne ležijo na enem mestu, ter njihovih sosednjih območij;
e.Projekti za zmanjšanje porabe vložkov v trgovini in njihovo nadomestitev z okolju prijaznimi alternativami;
f.Namestitev pametnih dostavnih mest;
g.Projekti za izboljšanje energetske učinkovitosti;
h.Ukrepi, ki spodbujajo recikliranje ali ponovno uporabo odpadkov;
i.Ozaveščanje in usposabljanje na področju tehnoloških znanj in spretnosti.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 31. decembra 2024.
Naložba 5 (C13.I5) Internacionalizacija
Cilj ukrepa je okrepiti zmogljivosti in instrumente španskega sistema izvozne podpore, internacionalizacije in tujih naložb.
Naložba je sestavljena iz sklopa 11 ukrepov, in sicer:
1.Finančna vrstica za študije izvedljivosti, izvedljivosti, predhodne izvedljivosti ter sektorske in institucionalne posodobitve;
2.Program INNOVA Invest za podporo tujim naložbam v raziskave in razvoj;
3.Program VIVES za zagotavljanje finančne podpore za zaposlovanje pripravnikov v podjetjih, ki se ukvarjajo z izvoznimi dejavnostmi;
4.Mednarodni program mentorskega usposabljanja;
5.Program za krepitev komunikacijskih sistemov, telematskih storitev in digitalizacije izvoznih združenj, izvoznih združenj, španskih gospodarskih zbornic in njihovih zvez;
6.Program širitve izvozne osnove, program za zagotavljanje individualiziranega mentorstva za internacionalizacijo podjetij, zlasti MSP;
7.Program za krepitev španskega ekosistema podjetij z visoko rastjo;
8.Pomoč za odpiranje in konsolidacijo trgov s subvencijami za izdatke, povezane z inšpekcijskimi pregledi in revizijami organov tretjih držav ter s pravnimi in svetovalnimi izdatki za trgovinsko zaščito;
9.Program finančnih spodbud COFIDES (finančna institucija v državni lasti, ki zagotavlja srednje- in dolgoročno financiranje za podporo naložbenim projektom podjetij na področju internacionalizacije) za spodbujanje naložb z učinkom. Njen glavni cilj je skupaj s finančnim donosom ustvariti merljiv, družbeni in/ali okoljski učinek;
10.Spodbujanje digitalizacije vladnih storitev v podporo internacionalizaciji;
11.Digitalizacija ICEX (nacionalni javni poslovni subjekt, ki spodbuja internacionalizacijo španskih podjetij).
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Za finančne instrumente, da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), pravni sporazum med španskimi organi in pooblaščenim subjektom ali finančnim posrednikom, odgovornim za finančni instrument, ter kasnejša naložbena politika finančnega instrumenta;
I.zahteva uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnostnosti za sklad InvestEU; in
II.izključitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo
; (II) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti
; (III) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami
in obrati za mehansko-biološko obdelavo
; ter (iv) dejavnosti in sredstva, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju; in
III.zahteva, da pooblaščeni subjekt/finančni posrednik preveri pravno skladnost projektov z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnostnosti.
Naložba se izvede do 31. decembra 2024.
M.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
189
|
C13.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o spremembi zakona 34/2006 o dostopu do odvetniškega poklica in procuradoresa
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Zakon o spremembi zakona 34/2006 o dostopu do odvetniškega poklica in procuradores začne veljati:
— Reforma sedanjega sistema najnižjih pristojbin v sistem najvišjih pristojbin in nova obveznost predložitve ocene stroškov stranki v svetovanju.
— Omogočiti multidisciplinarne dejavnosti odvetniškega poklica in procuradoresa v okviru iste pravne osebe
— Enotni dostop do odvetniškega poklica in procuradoresa.
|
190
|
C13.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o reformi zakona o insolventnosti
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti reforme „zakona o insolventnosti“.
Reforma zakona o insolventnosti, ki presega zahteve Direktive:
— vzpostavi učinkovitejši postopek druge priložnosti za fizične osebe, ki omogoča odpis dolga brez predhodne likvidacije sredstev insolventne stranke,
— vzpostaviti poseben postopek za mikro MSP, ki bo skrajšal trajanje in stroške ter se bo v celoti obdelal z elektronskimi sredstvi.
|
191
|
C13.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o ustvarjanju in rasti podjetij
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti novega „Zakona o ustvarjanju in rasti podjetij“ za poenostavitev postopkov za ustanovitev podjetja in spodbujanje raznolikih virov financiranja za rast podjetij. Zakon o ustanavljanju podjetij in rasti vključuje tudi ukrepe za spodbujanje kulture zgodnjega plačevanja, zlasti za zagotavljanje likvidnosti MSP in samozaposlenih s preprečevanjem zamud pri plačilih. Ukrepi, ki jih je treba izvajati za spodbujanje kulture zgodnjega plačevanja, vključujejo smernice o obveščanju javnosti in preglednosti plačilnih rokov, najboljše poslovne prakse in mehanizme za boljše izvrševanje, kot je sistem za izvensodno reševanje sporov. Zakon o ustvarjanju in rasti podjetij vključuje tudi spremembe zakona o enotnosti trga, da se olajša njegovo izvajanje in okrepijo mehanizmi, ki so na voljo udeležencem na trgu, na katere vplivajo tržne ovire. Vzpostavi se nova sektorska konferenca za izboljšanje predpisov in poslovno ozračje, da bi vsem javnim upravam olajšali pravilno uporabo načel dobrega pravnega urejanja in zagotovili optimalno usklajevanje med različnimi upravami.
|
449
|
C13.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti sprememb zakona o varstvu konkurence in njegovih predpisov
|
Določba o začetku veljavnosti sprememb zakona in njegovih predpisov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Začetek veljavnosti sprememb zakona o varstvu konkurence in njegovih predpisov.
|
450
|
C13.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 629/2022 z dne 26. julija 2022 o spremembi ureditve sistemskega zakona 4/2000 o pravicah in svoboščinah tujcev v Španiji ter njihovem vključevanju v družbo
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti upoštevnih določb
|
|
|
|
Q3
|
2022
|
Začetek veljavnosti ustreznih določb kraljevega odloka 629/2022 z dne 26. julija 2022 o spremembi ureditve sistemskega zakona 4/2000 o pravicah in svoboščinah tujcev v Španiji ter njihovem vključevanju v družbo v skladu z opisom ukrepa.
|
192
|
C13.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o zagonskih podjetjih
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakona o zagonskih podjetjih, ki ustvarja ugoden okvir za ustanavljanje in rast zelo inovativnih zagonskih podjetij. Zakon o zagonu uvaja reforme davčnih prispevkov v obliki spodbud za spodbujanje in pospeševanje razvoja zagonskih podjetij ter privabljanje tujih podjetnikov in vlagateljev v skladu s cilji fiskalne konsolidacije. Z zakonom o zagonu se sprejmejo tudi mehanizmi za olajšanje njegovega izvajanja in njegovega odnosa z ukrepi, povezanimi z digitalnim podjetniškim ekosistemom.
|
451
|
C13.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona 14/2013 z dne 27. septembra o podpori podjetnikom in njegovi internacionalizaciji
|
Določba v spremembi zakona, ki določa začetek veljavnosti ustreznih določb
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti ustreznih določb spremembe zakona 14/2013 z dne 27. septembra o podpori podjetnikom in njeni internacionalizaciji v skladu z opisom ukrepa.
|
452
|
C13.R3
|
M
|
Ukrepi za izboljšanje dostopa MSP do financiranja s spremembami zakona št. 6/2023 z dne 17. marca 2023.
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Začetek veljavnosti zakona o trgih vrednostnih papirjev in investicijskih storitvah. Poenostavi postopek sprejema vrednostnih papirjev s stalnim donosom v trgovanje, razširi dostop do BME Growth, razširi obvezne ponudbe za prevzem poleg vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, na vrednostne papirje, s katerimi se trguje v MTF, in zmanjša ovire za vstop na finančne trge z odpravo informacijskega sistema (imenovanega potrgovalni vmesnik) za spremljanje kliringa, poravnave in registracije vrednostnih papirjev.
|
193
|
C13.I1
|
T
|
Podjetniki ali MSP, ki imajo koristi od ukrepov za spodbujanje podjetniškega ekosistema
|
—
|
Število
|
0
|
6 900
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 6900 podjetnikov ali MSP, ki so zaključili program za spodbujanje podjetniškega ekosistema pod okriljem strateškega okvira za politiko za MSP do leta 2030, španske strategije za podjetništvo in španske digitalne agende 2025, vključno z vsaj 2000 podjetnicami/MSP, ki jih vodijo ali sodelujejo ženske. Natančneje, v okviru programa podjetniških znanj in spretnosti (od tega je 1200 žensk) in 800 podjetnic bo v okviru programa za privabljanje talentov za ženske in v skladu s tehničnimi smernicami, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), podprtih 6200 podjetnikov, in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
194
|
C13.I1
|
T
|
Uporabniki, ki imajo koristi od ukrepov za spodbujanje podjetniškega ekosistema
|
—
|
Število
|
0
|
12 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 12000 uporabnikov, ki imajo koristi od ukrepov za spodbujanje podjetniškega ekosistema v okviru strateškega okvira za politiko za MSP do leta 2030, španske strategije za podjetništvo in španske digitalne agende 2025; ter v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
195
|
C13.I1
|
T
|
Drugi ukrepi za razširjanje, obveščanje in financiranje
|
—
|
Število
|
0
|
480
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Zaključenih je bilo vsaj 480 ukrepov za kampanje razširjanja in obveščanja za oblikovanje, razvoj ali privabljanje mednarodnih dogodkov v Španijo, osredotočenih na inovativna podjetja in program za privabljanje nadarjenih žensk. To vključuje vsaj 20 dogodkov o podjetništvu, razvitih v okviru „zastavnega programa“; in vsaj 260 komunikacijskih dejavnosti (200 medijskih dogodkov in 60 dogodkov) v okviru pobude „Brand Spain Entrepreneurship Nation“.
Financiranje podporne vrstice za podjetništvo ter mala in srednja podjetja prek programa za podporo ženskemu podjetništvu. To vključuje podporo vsaj 200 podjetnicam s participativnimi posojili, ki jih odobri podjetje Empresa Nacional de Innovación, S.A., v skladu s tehničnimi smernicami, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01) podprtih transakcij v okviru tega ukrepa, in sicer z uporabo preverjanja trajnostnosti, uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
196
|
C13.I2
|
T
|
Jamstvo CERSA
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
1 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Jamstvo CERSA: Vsaj 1 000 000 000 EUR jamstev, ki jih je odobril CERSA in ki MSP omogočajo pridobitev jamstev za dolgoročne naložbe in obratni kapital. Merila za izbor zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01) podprtih transakcij v okviru tega ukrepa, in sicer z uporabo preverjanja trajnostnosti, uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
197
|
C13.I2
|
T
|
MSP, ki jih podpira program „Znanja in spretnosti za rast MSP“
|
—
|
Število
|
0
|
11 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 11000 MSP je zaključilo program „Znanja in spretnosti za rast MSP“. Merila za izbor zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
198
|
C13.I2
|
T
|
Podjetniki in MSP, ki jih podpira program za podporo industrijskemu podjetništvu
|
—
|
Število
|
0
|
1 500
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Podjetnikom in MSP se zagotovi dolgoročno financiranje za industrijske naložbene projekte v okviru programa za podporo industrijskemu podjetništvu. Zagotovi se financiranje za ustanavljanje industrijskih podjetij ali širitev obstoječih objektov.
Vsaj 1500 operacij, ki so prejele financiranje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023. Merila za izbor zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
(Izhodišče: 1. januar 2021)
|
199
|
C13.I3
|
M
|
Načrt za digitalizacijo MSP za obdobje 2021–2025
|
Objava
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Odobritev načrta za digitalizacijo MSP za obdobje 2021–2025 s strani sveta ministrov, ki določa sklop instrumentov za vključitev že razpoložljivih digitalnih orodij v mikro in avtonomna podjetja, spodbujanje digitalizacije malih podjetij in spodbujanje tehnoloških inovacij
|
200
|
C13.I3
|
T
|
Proračun, namenjen programu digitalnih orodij
|
—
|
%
|
0
|
30
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Vsaj 30 % proračuna v višini 3 067 000 000 EUR je namenjenih ukrepom za digitalizacijo MSP, mikropodjetij in samozaposlenih prek programa za digitalno zbirko orodij v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
201
|
C13.I3
|
T
|
Proračun, namenjen programu agenti sprememb
|
—
|
%
|
0
|
30
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Vsaj 30 % proračuna, za katerega je bilo dodeljenih 300 000 000 EUR, namenjenih MSP v programu „Učinki sprememb“. Razpisi za zbiranje predlogov s pristojnostmi vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da izbrani projekti izpolnjujejo tehnične smernice za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
202
|
C13.I3
|
T
|
Proračun, namenjen programu za podporo inovativnim poslovnim grozdom
|
—
|
%
|
0
|
30
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Vsaj 30 % proračuna, za katerega so bile prevzete obveznosti v okviru programa za podporo inovativnim poslovnim grozdom v višini 115 000 000 EUR. Odloki o pogojih (ordenesde base) in razpisi za zbiranje predlogov vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da izbrani projekti izpolnjujejo tehnične smernice za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
203
|
C13.I3
|
T
|
Proračunska sredstva, dodeljena programu vozlišč za digitalne inovacije
|
—
|
%
|
0
|
30
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Za vsaj 30 % proračuna, za katerega so bile prevzete obveznosti v višini 37 590 000 EUR v programu Digitalna inovacijska vozlišča. Odloki o pogojih (ordenesde base) in razpisi za zbiranje predlogov vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da izbrani projekti izpolnjujejo tehnične smernice za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
204
|
C13.I3
|
T
|
MSP, ki jih podpira program digitalnih orodij
|
—
|
Število
|
0
|
500 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 500000 MSP, mikropodjetij in samozaposlenih je prejelo podporo iz programa za digitalno zbirko orodij v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
205
|
C13.I3
|
T
|
Izvrševanje proračuna za program „posredniki sprememb“
|
—
|
%
|
30
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
100 % proračuna, za katerega so bile prevzete obveznosti v višini 300 000 000 EUR, namenjenih MSP v programu „Ureditelji sprememb“. Namen tega programa je podpreti vsaj 15000 malih in srednjih podjetij (10–249 zaposlenih) v njihovih procesih digitalne preobrazbe. Merila za izbor z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). (izhodišče: 31. december 2022).
|
206
|
C13.I3
|
T
|
Izvrševanje proračuna programa za podporo inovativnim poslovnim grozdom
|
—
|
%
|
30
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
100 % proračuna, za katerega so bile prevzete obveznosti v višini 115 000 000 EUR v programu za podporo inovativnim poslovnim grozdom. Cilj tega ukrepa je podpreti projekte za digitalizacijo vrednostne verige različnih gospodarskih sektorjev, ki jih izvajajo inovativni poslovni grozdi in z njimi povezani subjekti v okviru podporne politike ministrstva za industrijo in turizem za MSP. Odloki o pogojih (ordenesde base) in razpisi za zbiranje predlogov vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da izbrani projekti izpolnjujejo tehnične smernice za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. (izhodišče: 31. december 2022).
|
207
|
C13.I3
|
T
|
Izvrševanje proračuna programa vozlišč za digitalne inovacije
|
—
|
%
|
30
|
75
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
75 % proračuna, za katerega so bile prevzete obveznosti v višini 37 590 000 EUR v programu Digitalna inovacijska vozlišča. To je program za pomoč podjetjem, da postanejo konkurenčnejša, in sicer z izboljšanjem njihovih poslovnih in proizvodnih procesov z intenzivno uporabo digitalnih tehnologij. Odloki o pogojih (ordenesde base) in razpisi za zbiranje predlogov vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da izbrani projekti izpolnjujejo tehnične smernice za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. (izhodišče: 31. december 2022).
|
208
|
C13.I3
|
T
|
Zaključek programa digitalne zbirke orodij
|
—
|
Število
|
500 000
|
676 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 676000 MSP, mikropodjetij in samozaposlenih je prejelo podporo iz programa za digitalno zbirko orodij v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Program temelji na zagotavljanju nepovratnih sredstev za podporo vključevanju digitalne tehnologije za učinkovito uvajanje e-trgovanja, digitalizacijo odnosov z upravo in strankami, razvoj notranjih digitalnih postopkov ter uvedbo izdajanja elektronskih računov in digitalnega trženja; spodbujanje zlasti v storitve usmerjenih rešitev. Program delno subvencionira stroške sprejemanja svežnjev osnovnih digitalnih rešitev, kot so spletna prisotnost, e-prodaja, pisarna v oblaku, digitalna delovna mesta, digitalizacija osnovnih postopkov, upravljanje strank, digitalno trženje in kibernetska varnost. (izhodišče: 31. december 2023).
Od končnega cilja vsaj 676000 MSP, mikropodjetij in samozaposlenih:
·Vsaj 629000 MSP z manj kot 50 zaposlenimi, mikropodjetij in samozaposlenih se podpre z vavčerjem v višini najmanj 2 000 EUR in do 12 000 EUR.
·Vsaj 12100 MSP z najmanj 50 in manj kot 250 zaposlenimi prejme podporo z bonom v višini vsaj 25000–29000 EUR.
|
209
|
C13.I3
|
T
|
MSP, ki so zaključila ukrepe za povečanje uporabe digitalnih tehnologij (razen nabora digitalnih orodij)
|
—
|
Število
|
0
|
169 747
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 169747 MSP, ki so zaključila ukrepe za povečanje uporabe digitalnih tehnologij, ob podpori naslednjih programov: „Programski akterji sprememb“, „pospeševalniki MSP 2.0“; „Program za podporo inovativnemu poslovnemu grozdu“.
1) Program „Dejavniki sprememb“: to je program, ki podpira vsaj 15000 malih in srednjih podjetij (deset-249 zaposlenih) v njihovih procesih digitalne preobrazbe.
2) „Program pospeševalcev MSP 2.0“: to je ukrep v okviru naložbe, s katerim se bo razširila infrastruktura, ki podpira digitalizacijo MSP, s svetovalnimi storitvami in storitvami usposabljanja.
3) Program za podporo inovativnim poslovnim grozdom: ta program podpira projekte za digitalizacijo vrednostne verige različnih gospodarskih sektorjev, ki jih izvajajo inovativni poslovni grozdi in z njimi povezani subjekti v okviru podporne politike ministrstva za industrijo in turizem za MSP.
Dokončanje ukrepov in/ali delovnih svežnjev, financiranih iz podpornega programa vozlišča za digitalne inovacije, ki ustrezajo odločitvam o dodelitvi v višini vsaj 37 590 000 EUR. Delovni sklopi, ki se financirajo iz programa za digitalno Evropo, se ne upoštevajo. Podporni program za vozlišča digitalnih inovacij bo podjetjem pomagal, da postanejo konkurenčnejša, in sicer z izboljšanjem njihovih poslovnih in proizvodnih procesov z intenzivno uporabo digitalnih tehnologij.
Razpisi za zbiranje predlogov iz prejšnjih programov in podpornega programa vozlišča za digitalne inovacije vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da izbrani projekti izpolnjujejo tehnične smernice za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
210
|
C13.I4
|
T
|
MSP in poslovna združenja, ki so prejela podporo iz tehnološkega sklada
|
—
|
Število
|
0
|
200
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 200 MSP ali poslovnih združenj v komercialnem sektorju, ki so prejeli nepovratna sredstva iz tehnološkega sklada v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Projekti v sektorju male trgovine, namenjeni vključevanju novih tehnologij, ki lokalni trgovini omogočajo odzivanje na nove potrošniške navade, v okviru „tehnološkega sklada“ (200 projektov). Upravičeni projekti v okviru tega sklada vključujejo:
a. Projekti na področju novih tehnologij, katerih cilj je izboljšanje spletne komercialne in komunikacijske strategije, poslovnih modelov ali nakupovalnih izkušenj.
b. Projekti na področju novih tehnologij za prilagoditev izkušnje fizičnega nakupovanja novim potrebam in navadam potrošnikov ter novim modelom upravljanja.
C. Projekti na področju tehnoloških rešitev za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti logistike na zadnjem delu poti.
D. Projekti za izvajanje tehnoloških rešitev za izboljšanje energetske učinkovitosti in učinkovite rabe virov.
Naložba se dopolni z vzpostavitvijo digitalne platforme (Plataforma Comercio Conectado) za spodbujanje digitalizacije sektorja.
|
211
|
C13.I4
|
T
|
Ukrepi za posodobitev na občinskih trgih ali na komercialnih območjih
|
—
|
Število
|
0
|
30
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Na občinskih trgih ali na komercialnih območjih je bilo izvedenih vsaj 30 ukrepov posodobitve v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Projekti, ki so jih predložili lokalni organi v okviru programa „Trajnostni trgi“ (30 projektov) za izboljšanje modernizacije občinskih trgov, komercialnih območij, prodajnih trgov, ki se ne nahajajo na enem mestu, in kratkih tržnih kanalov. Upravičeni projekti v okviru tega programa vključujejo:
a. Projekti za sprejetje orodij za vpogled strank, ki temeljijo na velepodatkih ali drugih tehnologijah.
b. Projekti za digitalno preobrazbo trgov, ki izboljšujejo večkanalno tržnico in nakupovalno izkušnjo.
C. Projekti, namenjeni digitalni preobrazbi ulične trgovine in kratkih tržnih kanalov.
D. Projekti na področju del in obnove za izboljšanje objektov, njihove dostopnosti, opreme in ustreznosti območij, ki jih zasedajo občinski trgi, trgovskih območij in trgov, ki ne ležijo na enem mestu, ter njihovih sosednjih območij.
e. projekti za zmanjšanje porabe vložkov v trgovini in njihovo nadomestitev z okolju prijaznimi alternativami.
F. Namestitev pametnih dostavnih mest.
g. Projekti za izboljšanje energetske učinkovitosti občinskih trgov, trgovskih območij in prodajnih trgov, ki niso del države.
H. Ukrepi, ki spodbujajo recikliranje ali ponovno uporabo odpadkov.
I. Ozaveščanje in usposabljanje na področju tehnoloških znanj in spretnosti na občinskih trgih, komercialnih področjih in prodajnih trgih, ki niso del države.
|
212
|
C13.I4
|
T
|
Posodobitev tržne infrastrukture v majhnih občinah
|
—
|
Število
|
0
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 100 zaključenih ukrepov za posodobitev tržne infrastrukture v majhnih občinah je bilo odobrenih in začetih v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Upravičeni projekti v okviru tega programa vključujejo:
a. Projekti za sprejetje orodij za vpogled strank, ki temeljijo na velepodatkih ali drugih tehnologijah.
b. Projekti za digitalno preobrazbo trgov, ki izboljšujejo večkanalno tržnico in nakupovalno izkušnjo.
C. Projekti, namenjeni digitalni preobrazbi ulične trgovine in kratkih tržnih kanalov.
D. Projekti na področju del in obnove za izboljšanje objektov, njihove dostopnosti, opreme in ustreznosti območij, ki jih zasedajo občinski trgi, trgovskih območij in trgov, ki ne ležijo na enem mestu, ter njihovih sosednjih območij.
e. projekti za zmanjšanje porabe vložkov v trgovini in njihovo nadomestitev z okolju prijaznimi alternativami.
F. Namestitev pametnih dostavnih mest.
g. Projekti za izboljšanje energetske učinkovitosti občinskih trgov, trgovskih območij in prodajnih trgov, ki niso del države.
H. Ukrepi, ki spodbujajo recikliranje ali ponovno uporabo odpadkov.
I. Ozaveščanje in usposabljanje na področju tehnoloških znanj in spretnosti na občinskih trgih, komercialnih področjih in prodajnih trgih, ki niso del države.
|
213
|
C13.I5
|
T
|
Podjetja, ki sodelujejo v projektih, ki podpirajo njihovo internacionalizacijo
|
—
|
Število
|
0
|
3 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 3000 podjetij, od tega vsaj 2500 MSP, ki so sodelovala in zaključila projekte, ki podpirajo njihovo internacionalizacijo v okviru akcijskih načrtov za internacionalizacijo za obdobje 2021–2022 in 2023–2024. Horizontalni ukrepi za podporo digitalizaciji izvoznih združenj ter trgovinskih in upravnih služb koristijo vsem izvoznikom in spodbujajo internacionalizacijo novih podjetij v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Ukrepi v okviru naložbe se izberejo z naslednjega seznama projektov/področij:
1. Finančna vrstica za študije izvedljivosti, izvedljivosti, predhodne izvedljivosti ter sektorske in institucionalne posodobitve.
2. Program INNOVA Invest za podporo tujim naložbam v raziskave in razvoj.
3. Program VIVES zagotavlja finančno podporo za zaposlovanje pripravnikov v podjetjih, ki se ukvarjajo z izvoznimi dejavnostmi.
4. Program mentorstva in usposabljanja za internacionalizacijo.
5. Program za krepitev komunikacijskih sistemov, telematskih storitev in digitalizacije izvoznih združenj, španskih gospodarskih zbornic in njihovih zvez.
6. Program širitve izvozne osnove, program za zagotavljanje individualiziranega mentorstva za internacionalizacijo podjetij, zlasti MSP.
7. Program za krepitev španskega ekosistema podjetij z visoko rastjo.
8. Pomoč za odpiranje in konsolidacijo trgov s subvencijami za odhodke, povezane z inšpekcijskimi pregledi in revizijami organov tretjih držav ter s pravnimi in svetovalnimi izdatki za trgovinsko zaščito.
9. Program finančnih spodbud COFIDES (finančna institucija v državni lasti, ki zagotavlja srednje- in dolgoročno financiranje za podporo naložbenim projektom podjetij na področju internacionalizacije) za spodbujanje naložb z učinkom.
10. Spodbujanje digitalizacije vladnih storitev v podporo internacionalizaciji.
11. Digitalizacija ICEX (nacionalni javni poslovni subjekt, ki spodbuja internacionalizacijo španskih podjetij) in ustanovitev virtualnega kampusa.
Merila za izbor zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01) podprtih transakcij v okviru tega ukrepa, in sicer z uporabo preverjanja trajnostnosti, uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
M.3. Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 6 (C13.I6) – zelena črta ICO ter podjetja in podjetniki
Ta ukrep je sestavljen iz naložbe v dve finančni vrstici: zelena črta ICO ter ICO Enterprises and Entrepreneurs Line.
Zelena črta ICO
Ta element tega ukrepa vključuje javne naložbe v instrument, zeleno črto ICO Line, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja v zelenih španskih sektorjih ter razvili kapitalske trge na tem področju, zlasti na sedmih različnih področjih: I) trajnostni promet, vključno z železnico; (II) energetska učinkovitost; III) energijo iz obnovljivih virov, vključno s shranjevanjem energije in elektroenergetskim omrežjem; IV) razogljičenje industrije in nizkoogljične industrijske vrednostne verige, povezane z energetskim prehodom; v) gospodarjenje z vodami; VI) krožno gospodarstvo; VII) prilagajanje podnebnim spremembam. Sklad deluje tako, da zasebnemu sektorju in gospodinjstvom ter subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti, neposredno ali prek posrednikov zagotavlja neposredno financiranje, nakupe podjetniških obveznic ter naložbe lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 22 000 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravljata Instituto de Crédito Oficial (ICO) in Axis (upravitelj tveganega/zasebnega kapitala ICO) kot izvajalski partnerici. Instrument vključuje naslednje proizvodne linije:
·Linija za mediacijo: linija za posredovanje je sestavljena iz posojil, ki jih organizacija ICO da komercialnim bankam, ki nato dodeljujejo posojila končnim upravičencem za financiranje zelenih projektov. Končni upravičenci so zasebna podjetja (kot so MSP, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, velika podjetja ali podjetniki) in gospodinjstva.
·Neposredno financiranje urada informacijskega pooblaščenca: ta vrstica zagotavlja neposredna posojila zasebnim podjetjem (kot so podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo) in javnim podjetjem za financiranje zelenih projektov. Posojila zagotovi neposredno ICO in vsak projekt, ki ga sofinancirajo tretji zasebni vlagatelji. Sredstva, ki jih zagotovi urad informacijskega pooblaščenca, predstavljajo največ 70 % skupnega zneska podpore za naložbo. Zasebni vlagatelji krijejo vsaj 30 % skupnega zneska podpore za naložbe.
·Nakupi podjetniških obveznic: v okviru te vrstice ICO kupuje nadrejene srednje- in dolgoročne vrednostne papirje s stalnim donosom, ki jih izdajo španske družbe na organiziranih sekundarnih trgih (kot je alternativni trg s stalnim donosom (MARF) ali Združenje posrednikov za finančna sredstva (AIAF)). Vrednostni papirji so povezani s posebnim zelenim naložbenim projektom podjetja, ki izda vrednostni papir.
·Naložbe v lastniški kapital in navidezni lastniški kapital: ta vrstica vključuje zagotavljanje neposrednih naložb v lastniški kapital prek osi (upravljavca tveganega/zasebnega kapitala ICO) in/ali prenos sredstev v kapitalske sklade ali druge naložbene nosilce, ki jih upravljajo zasebni finančni posredniki, ki izvajajo operacije kapitalskih naložb v podjetja, ki izvajajo zelene projekte. Največja udeležba zelene črte ne presega 49 % skladov naložbenih nosilcev. Kapitalske naložbe zelene črte ne smejo povzročiti, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v končnem upravičencu presegel 49 % celotnega lastniškega kapitala.
Za izvedbo naložbe v Sklad Španija in Mednarodna organizacija za kavo podpišeta izvedbeni sporazum, ki vsebuje naslednjo vsebino:
1.Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Končno odločitev o naložbi Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa se z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki.
2.Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a.Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
b.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c.Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I.V primeru posojil, projektnih obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
II.V primeru lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala, podjetniških obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika od podjetij zahteva, da sprejmejo načrte za zeleni prehod v skladu z opredelitvijo iz člena 19a(2)(a)(iii) Direktive 2013/34/EU, če več kot 50 % njihovih neposrednih prihodkov v predhodnem poslovnem letu izhaja iz naslednjega seznama dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
III.Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3.Znesek, zajet v izvedbenem sporazumu, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po reinvestiranju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4.Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
1.Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
2.Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
3.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz sporazuma o izvajanju, vključno z uporabo seznama pozitivnih izjav in/ali lastne izjave za operacije, nižje od 10 000 000 EUR, preden se zaveže k financiranju operacije.
4.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom urada informacijskega pooblaščenca. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči in zahtevami glede podnebnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in spoštovanje pogojev veljavnega sporazuma o izvajanju in sporazumov o financiranju, vključno z uporabo seznama pozitivnih izjav in/ali lastnih izjav za operacije, nižje od 10 000 000 EUR, preden se zavežejo financiranju operacije.
5.Zahteve za podnebne naložbe, ki jih izvaja izvajalski partner: vsaj 17 800 000 000 EUR naložb v mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k podnebnim ciljem v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
6.Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: Urad informacijskega pooblaščenca izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole za odsotnost navzkrižja interesov pri finančnih posrednikih se izvajajo in se izvajajo predhodno prek informacijskega sistema, kot je Minerva, za vse vpletene finančne akterje.
7.Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: Mednarodna organizacija ICO s finančnimi posredniki podpiše sporazume o financiranju v skladu s ključnimi zahtevami, ki se predložijo kot priloga k izvedbenemu sporazumu. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi deluje Sklad, vključno z:
1.Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
2.Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line
Ta element ukrepa vključuje javne naložbe v instrument, podjetja in podjetnike ICO Line, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja v sektorjih, povezanih z gospodarsko dejavnostjo podjetja, ter razvili kapitalske trge na teh področjih, projekte, povezane z digitalizacijo javnih in zasebnih univerz v okviru programa PERTE New Economy of the Language (NEL), ter projekte podjetij v turističnem sektorju, povezane s trajnostnostjo, digitalizacijo, programi izpopolnjevanja za človeške vire in opremo ter krepitvijo njegove konkurenčnosti in odpornosti. [Postavka bo namenjena tudi kritju potreb po obratnih sredstvih, ki podjetjem omogočajo izpolnjevanje navedenih ciljev]. Sklad deluje tako, da zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti, neposredno ali prek posrednikov zagotavlja neposredno financiranje, nakupe podjetniških obveznic ter naložbe lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 815 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravljata Instituto de Crédito Oficial (ICO) in Axis (upravitelj tveganega/zasebnega kapitala ICO) kot izvajalski partnerici. Instrument vključuje naslednje proizvodne linije:
·Linija za mediacijo: linija za posredovanje je sestavljena iz posojil, ki jih mednarodna organizacija da komercialnim bankam, ki nato dodeljujejo posojila končnim upravičencem za financiranje projektov, povezanih z njihovo gospodarsko dejavnostjo; digitalizacija in umetna inteligenca za univerze; ter sheme trajnostnosti, digitalizacije, preusposabljanja in izpopolnjevanja za človeške vire in opremo ter projekte za krepitev konkurenčnosti in odpornosti turističnega sektorja. Končni upravičenci so zasebna podjetja (kot so samozaposleni, MSP, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, velike korporacije ali podjetniki) in javni subjekti, ki opravljajo podobne dejavnosti.
·Neposredno financiranje urada informacijskega pooblaščenca: ta vrstica zagotavlja neposredna posojila zasebnim podjetjem (kot so podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velike družbe) in javnim podjetjem za financiranje projektov, povezanih z njihovo gospodarsko dejavnostjo. Posojila zagotovi neposredno ICO in vsak projekt, ki ga sofinancirajo tretji zasebni vlagatelji. Sredstva, ki jih zagotovi urad informacijskega pooblaščenca, predstavljajo največ 70 % skupnega zneska podpore za naložbo. Zasebni vlagatelji krijejo vsaj 30 % skupnega zneska podpore za naložbe.
·Nakupi podjetniških obveznic: v okviru te vrstice ICO kupuje nadrejene srednje- in dolgoročne vrednostne papirje s stalnim donosom, ki jih izdajo španske družbe na organiziranih sekundarnih trgih (kot sta alternativni trg s stalnim donosom (MARF) ali Združenje posrednikov za finančna sredstva (AIAF)). Vrednostni papirji so povezani s posebnim naložbenim projektom družbe, ki izda vrednostni papir.
·Naložbe v lastniški kapital in navidezni lastniški kapital: ta vrstica zajema zagotavljanje neposrednih naložb lastniškega kapitala prek osi (upravljavec tveganega/zasebnega kapitala organizacije ICO) in/ali prenos sredstev v kapitalske sklade ali druge naložbene nosilce, ki jih upravljajo zasebni finančni posredniki, ki izvajajo operacije kapitalskih naložb v podjetjih (zagonska podjetja, MSP, podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velike družbe). Največja udeležba zelene črte ne presega 49 % skladov naložbenih nosilcev. Kapitalske naložbe zelene črte ne smejo povzročiti, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v končnem upravičencu presegel 49 % celotnega lastniškega kapitala.
Za izvedbo naložbe v Sklad Španija in Mednarodna organizacija za kavo podpišeta izvedbeni sporazum, ki vsebuje naslednjo vsebino:
1.Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Končno naložbeno odločitev Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa jo večina glasov članov, ki so neodvisni od vlade. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki.
2.Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a.Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
b.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c.Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I.V primeru posojil, projektnih obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
II.V primeru lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala, podjetniških obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika od podjetij zahteva, da sprejmejo načrte za zeleni prehod v skladu z opredelitvijo iz člena 19a(2)(a)(iii) Direktive 2013/34/EU, če več kot 50 % njihovih neposrednih prihodkov v predhodnem poslovnem letu izhaja iz naslednjega seznama dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
III.Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3.Znesek, zajet v izvedbenem sporazumu, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po reinvestiranju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4.Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
1.Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
2.Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
3.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz sporazuma o izvajanju, vključno z uporabo lastne izjave za operacije pod 10 000 000 EUR, preden se zaveže k financiranju operacije.
4.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom urada informacijskega pooblaščenca. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči in zahtevami glede digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in spoštovanje pogojev veljavnega sporazuma o izvajanju in sporazumov o financiranju, vključno z uporabo lastnih izjav za operacije, nižje od 10 000 000 EUR, preden se zavežejo financiranju operacije.
5.Zahteve za digitalne naložbe, ki jih izvaja izvajalski partner: vsaj 150 000 000 EUR naložb v mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k digitalnim ciljem v skladu s Prilogo VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
6.Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: Urad informacijskega pooblaščenca izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole za odsotnost navzkrižja interesov pri finančnih posrednikih se izvajajo in se izvajajo predhodno prek informacijskega sistema, kot je Minerva, za vse vpletene finančne akterje.
7.Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: Mednarodna organizacija ICO s finančnimi posredniki podpiše sporazume o financiranju v skladu s ključnimi zahtevami, ki se predložijo kot priloga k izvedbenemu sporazumu. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi deluje Sklad, vključno z:
1.Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
2.Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 7 (C13.I7) – sklad ICO Next Tech
Ta ukrep vključuje javne naložbe v instrument, sklad ICO Next Tech, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja v strateških sektorjih Španije, povezanih z digitalnim prehodom, ter razvili kapitalske trge na tem področju. Instrument deluje z zagotavljanjem finančnih spodbud prek sovlaganja z drugimi skladi, neposredno ali prek posrednikov zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki se ukvarjajo s podobnimi dejavnostmi. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 4 000 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravlja os (upravljavec tveganega/zasebnega kapitala ICO) kot izvajalski partnerji. Instrument vključuje naslednje proizvodne linije:
·Direktna številka: ta vrstica zajema zagotavljanje neposrednih naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala prek AXIS, upravljavca tveganega/zasebnega kapitala ICO, družbam, ustanovljenim v Španiji, ne glede na njihovo velikost in lastništvo kapitala, ki se zavežejo k izvajanju novih tehnoloških projektov. Kapitalske naložbe sklada ne smejo povzročiti, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v končnem upravičencu presegel 49 % skupnega lastniškega kapitala.
·Posredna črta: ta vrstica zajema prenos sredstev na obstoječe naložbene nosilce, ki jih upravljajo zasebni finančni posredniki, vključno s skladi tveganega kapitala, ki izvajajo operacije kapitalskih naložb na tehnoloških področjih, na katera je usmerjen Sklad. Največja udeležba sklada ne presega 49 % sklada naložbenega nosilca.
·Pobuda za evropsko tehnološko prvenstvo (ETCI): ta vrstica vključuje prenos sredstev v višini do 1 milijarde EUR s strani Španije na sklad skladov ETCI, ki ga upravlja Evropski investicijski sklad (EIS), ki kapital za rast v poznejši fazi usmerja k obetavnim evropskim inovatorjem.
Za izvedbo naložbe v obrat Španija in os podpišeta izvedbeni sporazum, ki vsebuje naslednjo vsebino:
1.Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Končno odločitev o naložbi Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa se z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki.
2.Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a.Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
b.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c.Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I.V primeru lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala, podjetniških obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika od podjetij zahteva, da sprejmejo načrte za zeleni prehod v skladu z opredelitvijo iz člena 19a(2)(a)(iii) Direktive 2013/34/EU, če več kot 50 % njihovih neposrednih prihodkov v predhodnem poslovnem letu izhaja iz naslednjega seznama dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
II.Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3.Znesek, zajet v izvedbenem sporazumu, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po reinvestiranju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4.Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
a.Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
b.Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
c.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz sporazuma o izvajanju, vključno z uporabo lastne izjave za operacije pod 10 000 000 EUR, preden se zaveže k financiranju operacije.
d.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom urada informacijskega pooblaščenca. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči in zahtevami glede podnebnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in spoštovanje pogojev veljavnega sporazuma o izvajanju in sporazumov o financiranju, vključno z uporabo lastnih izjav za operacije, nižje od 10 000 000 EUR, preden se zavežejo financiranju operacije.
5.Zahteve za digitalne naložbe, ki jih izvaja izvajalski partner: vsaj 4 000 000 000 EUR naložb v mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k ciljem digitalnih sprememb v skladu s Prilogo VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
6.Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: Urad informacijskega pooblaščenca izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole za odsotnost navzkrižja interesov pri finančnih posrednikih se izvajajo in se izvajajo predhodno prek informacijskega sistema, kot je Minerva, za vse vpletene finančne akterje.
7.Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: Os podpiše sporazume o financiranju s finančnimi posredniki v skladu s ključnimi zahtevami, ki se zagotovijo kot priloga k izvedbenemu sporazumu. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi deluje Sklad, vključno z:
1.Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
2.Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 8 (C13.I8) – Sovlagateljski sklad (FOCO)
Ta ukrep vključuje javne naložbe v mehanizem, sovlagalni sklad, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja v strateških sektorjih Španije, zlasti tistih, ki so povezani z zelenim in digitalnim prehodom ter programi PERTE, ter razvili kapitalske trge na teh področjih. Ta instrument deluje z zagotavljanjem posojil, lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala prek sovlaganj s tretjimi tujimi in večstranskimi institucionalnimi vlagatelji, neposredno ali prek posrednikov zasebnemu sektorju. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 2 000 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravlja Compañía Española de Financiación del Desarrollo (COFIDES) kot izvajalski partner. Instrument vključuje naslednje proizvodne linije:
·Direktna številka: Mehanizem neposredno sovlaga s tretjimi tujimi institucionalnimi vlagatelji v podjetja, ki so se zavezala, da bodo izvajala nove projekte v strateških gospodarskih sektorjih Španije, vključno s tistimi, ki so povezani z zelenim in digitalnim prehodom ter projekti PERTE. Sklad lahko vlaga z instrumenti posojil, lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala. Kapitalske naložbe Sklada ne smejo povzročiti, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v končnem upravičencu presegel 49 % skupnega lastniškega kapitala.
·Posredna črta: Instrument vlaga v obstoječe sklade, ki vlagajo v sektorje, v katere je instrument usmerjen, in je sposoben ustvariti instrumente financiranja po meri, namenjene istim sektorjem. Največja udeležba Sklada za spodbujanje naložb ne presega 49 % katerega koli sklada ali drugega naložbenega nosilca in ne povzroči, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v skladu ali naložbenem nosilcu presegel 49 % skupnega lastniškega kapitala.
Sovlaganje tretjih vlagateljev je vsaj enakovredno prispevku Sklada in vlaga pod pari passu pogoji. Sovlagatelji tretjih oseb lahko med drugim vključujejo:
·Tuje javne institucije, kot so javni pokojninski skladi, državni in poddržavni skladi, večstranske institucije, ki vlagajo v zasebne kapitalske trge (kot je Evropski investicijski sklad).
·Tuji zasebni dolgoročni institucionalni vlagatelji, kot so investicijski skladi, pokojninski skladi ali zavarovalnice.
·Domači zasebni naložbeni nosilci in subjekti, če mobilizirajo finančna sredstva tujih zasebnih vlagateljev.
·Tuje delniške družbe, ki sodelujejo v podjetjih v Španiji za izvajanje naložbenih projektov in proizvodnih dejavnosti, ki bi jih sklad lahko podprl.
Za izvedbo naložbe v mehanizem Španija odobri uredbo in vse povezane dokumente za ustanovitev in upravljanje instrumenta, ki vključujejo naslednjo vsebino:
1.Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Začetno odločitev o naložbi Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa se z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade. Končna naložbena odločitev Sklada je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga naložbeni odbor ali ustrezni enakovredni upravljavski organ. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki.
2.Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a.Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa. Za strateške naložbe, tj. naložbe v obrambne tehnologije in proizvode, opredeljene v letnem delovnem programu za Evropski obrambni sklad; naložbe v vesolje v atomske ure, strateške nosilne rakete; in vesoljskih proizvodov; ter naložbe, ki se osredotočajo izključno na razvoj in uvajanje orodij in rešitev za kibernetsko varnost, tudi kadar so te del postavitve ali nadgradnje digitalnih omrežij in podatkovne infrastrukture; končni upravičenci niso pod nadzorom tretje države ali subjektov iz tretjih držav in imajo izvršno upravo v Uniji, razen za naložbe, nižje od 10 000 000 EUR. Če je končni upravičenec vključen v strateško naložbo na področju povezljivosti 5G, se ukrepi in načrti za zmanjšanje tveganja v skladu z naborom orodij za kibernetsko varnost 5G uporabljajo tudi za njegove dobavitelje. Takšni dobavitelji vključujejo zlasti prodajalce in proizvajalce telekomunikacijske opreme ter druge tretje dobavitelje, kot so ponudniki infrastrukture v oblaku, ponudniki upravljanih storitev, sistemski integratorji, izvajalci varnostnih storitev in storitev vzdrževanja ter proizvajalci prenosne opreme. Če je končni upravičenec vključen v strateško naložbo na področju obrambe, ta omejitev velja tudi za njegove dobavitelje in podizvajalce. Omejitve v zvezi z odsotnostjo nadzora s strani tretje države ali subjekta iz tretje države iz zgornjih treh odstavkov se ne uporabljajo za določeno operacijo financiranja in naložbeno operacijo, kadar lahko končni upravičenec dokaže, da je pravni subjekt, za katerega je država članica, v kateri ima sedež, odobrila jamstvo v skladu z načeli v zvezi z upravičenimi subjekti iz ustreznih določb uredbe o Evropskem obrambnem skladu (v nadaljnjem besedilu: ERS) ali opustitve, odobrene v skladu z načeli v zvezi z upravičenimi subjekti iz ustreznih določb uredbe o vesolju. Izvajalski partner mora obvestiti vlado o vsakem odstopanju od omejitev.
b.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c.Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I.V primeru posojil, projektnih obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo. V primeru lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala, podjetniških obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika izključuje podjetja z znatnim poudarkom na naslednjih sektorjih: (I) proizvodnja energije iz fosilnih goriv in z njo povezane dejavnosti; (II) energetsko intenzivne industrije in/ali industrije z visokimi emisijami CO2; (III) proizvodnja, najem ali prodaja vozil, ki onesnažujejo okolje; (IV) zbiranje odpadkov, ravnanje z odpadki innjihovo odlaganje, (v) predelava jedrskega goriva, proizvodnja jedrske energije.
II.Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3.Znesek, zajet v uredbah in vseh povezanih dokumentih o vzpostavitvi mehanizma, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po ponovnem vlaganju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4.Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
a.Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
b.Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
c.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz uredb o ustanovitvi instrumenta, preden se zaveže k financiranju operacije.
d.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom COFIDES. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči ter zahtevami glede podnebnih in digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij ter spoštovanje pogojev veljavne uredbe in povezanih dokumentov o vzpostavitvi instrumenta in sporazumov o financiranju.
5.Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: COFIDES izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole za odsotnost navzkrižja interesov pri finančnih posrednikih se izvajajo in se izvajajo predhodno prek informacijskega sistema, kot je Minerva, za vse vpletene finančne akterje.
6.Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: COFIDES s finančnimi posredniki podpiše sporazume o financiranju v skladu s ključnimi zahtevami, ki se zagotovijo kot del povezanih dokumentov o vzpostavitvi instrumenta. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi deluje Sklad, vključno z:
a.Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
b.Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 9 (C13.I9) – Sklad za podporo plačilni sposobnosti strateških podjetij (FASEE)
To naložbo sestavlja sklad za podporo plačilni sposobnosti strateških podjetij, ki zagotavlja začasno podporo plačilni sposobnosti uspešnim in strateškim podjetjem v gospodarsko strateških sektorjih, ki jih je prizadela pandemija COVID-19. Ta naložba zajema le tiste operacije, ki so skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči, odsotnostjo navzkrižja interesov in dvojnim financiranjem. Izvede se naknadna revizija, ki jo opravi neodvisni revizor, da preveri izpolnjevanje teh zahtev in zbiranje podatkov, kot je določeno v členu 22 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Vsa vrnjena sredstva, povezana z dejavnostmi Sklada, se ponovno vlagajo na podoben način, dokler se ne uporabijo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
Ukrep se izvede do 30. junija 2024.
Naložba 10 (C13.I10) – Sklad za dokapitalizacijo podjetij zaradi COVID-19 (FONREC)
To naložbo sestavlja sklad za dokapitalizacijo podjetij zaradi COVID-19 za zagotavljanje začasne podpore plačilni sposobnosti uspešnim srednjim podjetjem (med 10 in 400 milijoni EUR prometa), ki jih je prizadela pandemija COVID-19. Ta naložba zajema le tiste operacije, ki so skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči, odsotnostjo navzkrižja interesov in dvojnim financiranjem. Izvede se naknadna revizija, ki jo opravi neodvisni revizor, da preveri izpolnjevanje teh zahtev in zbiranje podatkov, kot je določeno v členu 22 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Vsa vrnjena sredstva, povezana z dejavnostmi Sklada, se ponovno vlagajo na podoben način, dokler se ne uporabijo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2025.
Naložba 11 (C13.I11) – Jamstveni instrument SGR-CERSA
Cilj te naložbe je dopolniti ukrep C13.I2. Izboljšuje dostop MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo do financiranja z zagotavljanjem podpore v obliki finančnih, komercialnih in tehničnih jamstev s krepitvijo podjetja Compañia Española de Reafianzamiento SME S.A. (CERSA). CERSA v okviru te vrste ukrepanja zagotavlja dolgoročno podporo regionalnim organizacijam za vzajemno jamstvo s posrednim jamstvom, s čimer podpira tveganje, ki ga nosijo. CERSA spodbuja konkurenčnost in odpornost MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo tudi s tremi novimi namenskimi vrsticami, ki omogočajo dostop do dolgoročnega financiranja in operacij obratnega kapitala za ukrepe v okviru teh naložb na področju: digitalizacija; trajnost; rast in okrevanje (krepitev odpornosti, zlasti za MSP, ki jih je prizadela pandemija COVID-19, ki so pripravljena izvesti pomembne načrte za preoblikovanje in rast). Jamstva, zagotovljena v okviru CERSA in SGR, spodbujajo vozlišča za digitalne inovacije in druge pobude za obveščanje podjetij o razpoložljivi podpori za digitalizacijo.
Na podlagi naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v višini 630 000 000 EUR namerava CERSA najprej zagotoviti vsaj 2 100 000 000 EUR financiranja.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 12 (C13.I12)– Sklad za podjetništvo ter mala in srednja podjetja agencije ENISA
Ta ukrep vključuje javne naložbe v instrument, sklad ENISA za podjetništvo in MSP, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP) za naložbe v izvedljive in inovativne projekte in projekte, povezane z jezikovno tehnologijo, v okviru programa PERTE New Economy of the Language (NEL). Sklad deluje z zagotavljanjem participativnih posojil neposredno zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 303 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravlja državno inovacijsko podjetje (Empresa Nacional de Innovación, SA – ENISA) kot izvajalski partner.
Za izvedbo naložbe v mehanizem Španija in agencija ENISA podpišeta izvedbeni sporazum, ki vsebuje naslednjo vsebino:
1.Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Začetno odločitev o naložbi Sklada sprejme odbor za naložbe, odobri pa se z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade. V primeru agencije ENISA odbor za naložbe vključi osebje agencije ENISA (ki je neodvisno od vlade). Končna naložbena odločitev Sklada je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga naložbeni odbor ali ustrezni enakovredni upravljavski organ.
2.Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
1.Opis finančnega produkta in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
2.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
3.Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
4.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I.naložbena politika iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
II.za naložbeno politiko se zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
5.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3.Znesek, zajet v izvedbenem sporazumu, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po reinvestiranju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4.Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
1.Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
2.Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
3.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz sporazuma o izvajanju, preden se zaveže k financiranju operacije.
4.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom agencije ENISA. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči in zahtevami glede digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in ali se spoštujejo pogoji iz veljavnega sporazuma o izvajanju in sporazumov o financiranju.
5.Zahteve za digitalne naložbe, ki jih izvaja izvajalski partner: vsaj 20 000 000 EUR naložb v mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k digitalnim ciljem v skladu s Prilogo VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 13 (C13.I13) – Regionalni sklad za odpornost (FRA)
Ta ukrep je sestavljen iz javne naložbe v oddelku InvestEU za države članice in v okviru mehanizma, tj. sklada za regionalno odpornost, da se spodbudijo zasebne naložbe in izboljša dostop do financiranja v španskih avtonomnih skupnostih na naslednjih prednostnih področjih: socialna in cenovno dostopna stanovanja ter oživljanje mest; trajnostni promet; konkurenčnost industrije in MSP; raziskave, razvoj in inovacije; trajnostni turizem; skrbstvena ekonomija; ravnanje z vodo in odpadki; in energetski prehod; ter razvoj kapitalskih trgov na teh področjih.
Instrument deluje z zagotavljanjem financiranja neposredno ali prek posrednikov zasebnemu sektorju, subjektom javnega sektorja, ki se ukvarjajo s podobnimi dejavnostmi, in javnim subjektom, kot so regionalne in lokalne oblasti. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma zagotoviti vsaj 19 500 000 000 EUR financiranja. V oddelek InvestEU za države članice se prispeva dodatnih 500 000 000 EUR.
Instrument upravlja skupina EIB kot izvajalski partner. Instrument vključuje naslednje proizvodne linije:
·Direktna javna linija (3 500 000 000 EUR): Instrument neposrednega sofinanciranja posojil za financiranje projektov javnih subjektov, kot so regionalne in lokalne oblasti.
·Druge vrstice (16 000 000 000 EUR): Vrstice, namenjene zasebnim subjektom ali javnim subjektom v podobnih dejavnostih, zlasti:
oInstrument neposrednega sofinanciranja za financiranje projektov s posojili, nakupom sredstev ali udeležbo pri financiranju projektov.
oPosredniško financiranje za MSP, podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in posameznike, vključno z naložbami v lastniški kapital, navideznim lastniškim kapitalom, jamstvi in listinjenjem s premoženjskim kritjem v obstoječih posojilnih portfeljih, prednostnimi zasebnimi krediti in nakupom zelenih obveznic, ki jih izdajo finančni subjekti, ki ustvarjajo nov upravičeni portfelj posojil.
Za izvedbo naložbe v Sklad Španija in skupina EIB podpišeta izvedbeni sporazum, ki vsebuje naslednjo vsebino:
1.Začetno odločitev o naložbi Sklada sprejme skupina EIB neodvisno od španske vlade. Končna naložbena odločitev Sklada je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga naložbeni odbor ali ustrezni enakovredni upravljavski organ. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki.
2.Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a.Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
b.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c.Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I.V primeru posojil, projektnih obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
II.V primeru lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala, podjetniških obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika od podjetij zahteva, da sprejmejo načrte za zeleni prehod v skladu z opredelitvijo iz člena 19a(2)(a)(iii) Direktive 2013/34/EU, če več kot 50 % njihovih neposrednih prihodkov v predhodnem poslovnem letu izhaja iz naslednjega seznama dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
III.Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3.Znesek, zajet v izvedbenem sporazumu, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po reinvestiranju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4.Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
a.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz uredb o ustanovitvi instrumenta, preden se zaveže k financiranju operacije.
b.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom skupine EIB. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči ter zahtevami glede podnebnih in digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in ali se spoštujejo pogoji iz veljavnega sporazuma o izvajanju in sporazumov o financiranju.
c.Obveznost skupine EIB, da generalnemu nadzorniku centralne ravni države (v nadaljnjem besedilu: IGAE) predloži letno revizijsko poročilo, ki ga pripravijo njeni zunanji revizorji.
5.Zahteve za podnebne naložbe, ki jih izvaja izvajalski partner: vsaj 9 750 000 000 EUR naložb v mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
6.Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: Skupina EIB izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole v primeru, da pri finančnih posrednikih ni navzkrižja interesov, se izvajajo predhodno za vse vpletene finančne akterje.
7.Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: Skupina EIB podpiše sporazume o financiranju s finančnimi posredniki v skladu s ključnimi zahtevami, ki se predložijo kot priloga k izvedbenemu sporazumu. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi deluje Sklad, vključno z:
a.Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
b.Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Prispevek v oddelek InvestEU za države članice (500 000 000 EUR) se uporabi za financiranje MSP, podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo in posameznikov, vključno z obveznicami, posojili, zakupom, podrejenim dolgom, faktoringom, bančnimi jamstvi ali financiranjem trgovine.
Sporazum o jamstvu med Komisijo in izvajalskim partnerjem, izbran v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017, začne veljati. Španija je za izvajanje tega ukrepa predlagala EIS kot izvajalskega partnerja.
Španija z Evropsko komisijo podpiše sporazum o prispevku, ki vključuje:
-Predlagani izvajalski partner.
-Zahteva po skladnosti s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Sporazum o jamstvu po potrebi iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
M.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L25
|
C13.I6
|
M
|
Izvedbeni sporazum z ICO za zeleno črto organizacije ICO
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma.
|
L25a
|
C13.I6
|
T
|
Zelena črta ICO – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
|
%
|
0 %
|
15 %
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
ICO/Axis in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo vsaj 15 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 2,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja). Urad informacijskega pooblaščenca pripravi poročilo, v katerem podrobno navede delež tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem, z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L26
|
C13.I6
|
T
|
Zelena črta ICO – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno s kapitalskimi skladi) (II)
|
|
%
|
15 %
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
ICO/Axis in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo vsaj 50 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 2,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja). Urad informacijskega pooblaščenca pripravi poročilo, v katerem podrobno navede delež tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem, z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L27
|
C13.I6
|
T
|
Zelena črta ICO – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno s kapitalskimi skladi) (III)
|
|
%
|
50 %
|
75 %
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
ICO/Axis in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo vsaj 75 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 7,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja). Urad informacijskega pooblaščenca pripravi poročilo, v katerem podrobno navede delež tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem, z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L28
|
C13.I6
|
T
|
Zelena črta ICO – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno s kapitalskimi skladi) (IV)
|
|
%
|
75 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
ICO/Axis in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo 100 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 10 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja). Vsaj 80,9 % tega financiranja prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L29
|
C13.I6
|
T
|
ICO Green Line – ministrstvo je dokončalo naložbo
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija nakaže 22 000 000 000 EUR mednarodni organizaciji ICO za instrument.
|
L30
|
C13.I6
|
M
|
Izvedbeni sporazum za podjetja in podjetnike ICO
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma.
|
L31
|
C13.I6
|
T
|
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
|
%
|
0 %
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
ICO/Axis in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo vsaj 50 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 2,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja).
|
L32
|
C13.I6
|
T
|
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II)
|
|
%
|
50 %
|
75 %
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
ICO/Axis in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo vsaj 75 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 7,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja).
|
L33
|
C13.I6
|
T
|
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (III)
|
|
%
|
75 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
ICO/Axis in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo 100 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 10 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja). Vsaj 1,84 % tega financiranja prispeva k digitalnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L34
|
C13.I6
|
M
|
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line – ministrstvo je zaključilo naložbo.
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija nakaže 8 150 000 000 EUR mednarodni organizaciji ICO za instrument.
|
L35
|
C13.I7
|
M
|
Naslednji tehnološki sklad – izvedbeni sporazum z osjo
|
Podpis spremenjenega izvedbenega sporazuma
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma
|
L36
|
C13.I7
|
T
|
Naslednja tehnologija – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci in kapitalskimi skladi (I)
|
|
%
|
0 %
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Os in posredniki, ki jih izbere os, sklenejo pravni sporazum o financiranju s končnimi upravičenci in lastniškimi skladi za znesek, potreben za uporabo vsaj 50 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Os pripravi poročilo s podrobnim opisom deleža tega financiranja, ki prispeva k digitalnim ciljem, z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L37
|
C13.I7
|
T
|
Naslednja tehnologija – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci in kapitalskimi skladi (II)
|
|
%
|
50 %
|
75 %
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Os in posredniki, ki jih izbere os, sklenejo pravni sporazum o financiranju s končnimi upravičenci in lastniškimi skladi za znesek, potreben za uporabo vsaj 75 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Os pripravi poročilo s podrobnim opisom deleža tega financiranja, ki prispeva k digitalnim ciljem, z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L38
|
C13.I7
|
T
|
Naslednja tehnologija – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci in kapitalskimi skladi (II)
|
|
%
|
75 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Os in posredniki, ki jih izbere os, sklenejo pravni sporazum o financiranju s končnimi upravičenci in lastniškimi skladi za znesek, potreben za uporabo 100 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). 100 % tega financiranja prispeva k digitalnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L39
|
C13.I7
|
M
|
Naslednja tehnologija – Ministrstvo je dokončalo naložbo.
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija nakaže 4 000 000 000 EUR mednarodni organizaciji ICO za instrument.
|
L40
|
C13.I8
|
M
|
Foco – uredbe o ustanovitvi sklada
|
Začetek veljavnosti uredb o ustanovitvi instrumenta
|
|
|
|
Q1
|
2024
|
Začetek veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta in vseh povezanih dokumentov.
|
L41
|
C13.I8
|
T
|
Foco – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
|
%
|
0
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Instrument in posredniki, ki jih izbere COFIDES, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo vsaj 50 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 20 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 20 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami Sklada).
|
L42
|
C13.I8
|
T
|
Foco – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II)
|
|
%
|
50 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Instrument in posredniki, ki jih izbere COFIDES, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 20 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 20 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami Sklada).
|
L43
|
C13.I8
|
T
|
Foco – ministrstvo je naložbo zaključilo.
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija prerazporedi 2 000 000 000 EUR v Sklad.
|
L44
|
C13.I9
|
T
|
Sklad za podporo plačilni sposobnosti za strateška podjetja
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
563
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Končnim upravičencem je bilo izplačanih vsaj 563 300 000 EUR upravičenih operacij iz mehanizma za okrevanje in odpornost v okviru sklada FASEE. Naknadna revizija, ki jo opravi neodvisni revizor, bi morala potrditi vsaj skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči, odsotnostjo goljufij, korupcije, nasprotja interesov in dvojnega financiranja ter zbiranje podatkov iz člena 22 mehanizma za okrevanje in odpornost. Z naknadno revizijo se preveri, ali je bila podpora zagotovljena samo podjetjem, ki so bila v času dodelitve podpore sposobna preživetja in strateškega pomena za nacionalno ali regionalno proizvodno strukturo.
|
L45
|
C13.I10
|
T
|
FONREC
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
457,01
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Končnim upravičencem je bilo izplačanih vsaj 457 010 000 EUR upravičenih operacij v okviru mehanizma FONREC. Naknadna revizija, ki jo opravi neodvisni revizor, bi morala potrditi vsaj skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči, odsotnostjo goljufij, korupcije, nasprotja interesov in dvojnega financiranja ter zbiranje podatkov iz člena 22 mehanizma za okrevanje in odpornost. Z naknadno revizijo se preveri, ali je bila podpora zagotovljena samo podjetjem, upravičenim v skladu s pravnim okvirom instrumenta.
|
L46
|
C13.I11
|
T
|
CERSA
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
2 100
|
Q3
|
2026
|
Jamstvo CERSA: Vsaj 2 100 000 000 EUR jamstev, ki jih je odobril CERSA od 1. julija 2023 in ki MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo omogočajo pridobitev jamstev za dolgoročne naložbe in obratni kapital ter finančna, komercialna in tehnična jamstva. Merila za izbor zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01) podprtih transakcij v okviru tega ukrepa, in sicer z uporabo seznama za izključitev ter zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
L47
|
C13.I12
|
M
|
Sklad ENISA za podjetništvo ter mala in srednja podjetja – izvedbeni sporazum
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma.
|
L48
|
C13.I12
|
T
|
Sklad ENISA za podjetništvo in MSP – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci
|
|
|
0
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Agencija ENISA s končnimi upravičenci sklene pravne sporazume o financiranju za znesek, potreben za uporabo vsaj 50 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje).
|
L49
|
C13.I12
|
T
|
Sklad ENISA za podjetništvo in MSP – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci
|
|
|
50 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Agencija ENISA s končnimi upravičenci sklene pravne sporazume o financiranju za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 6,6-odstotni delež tega financiranja prispeva k digitalnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L50
|
C13.I12
|
M
|
Sklad ENISA za podjetništvo in MSP – ministrstvo je dokončalo naložbe.
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija agenciji ENISA prerazporedi 303 000 000 EUR za instrument.
|
L51
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost – InvestEU: Podpis sporazuma o prispevku med vlado Španije in Evropsko komisijo
|
Podpis sporazuma o prispevku
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Podpis sporazuma o prispevku med vlado Španije in Evropsko komisijo v znesku 500 000 000 EUR.
|
L52
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – InvestEU: Operacije financiranja ali naložbene operacije v višini najmanj 500 milijonov EUR, dodeljenih instrumentu, ki ga odobri naložbeni odbor InvestEU.
|
|
|
0
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Naložbeni odbor InvestEU odobri operacije financiranja ali naložbene operacije v višini 100 % skupnega zneska sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost, dodeljenih instrumentu.
|
L53
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost: Izvedbeni sporazum
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma
|
L54
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – druge vrstice: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
|
|
0
|
15 %
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Skupina EIB in posredniki, ki jih izbere skupina EIB, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo vsaj 15 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v druge vrstice (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 2,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 60 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami Sklada). Skupina EIB z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost pripravi poročilo, v katerem podrobno navede odstotek tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem.
|
L55
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – druge vrstice: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II)
|
|
|
15 %
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Skupina EIB in posredniki, ki jih izbere skupina EIB, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) v znesku, ki je potreben za uporabo vsaj 50 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v druge vrstice (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 2,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 60 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami Sklada). Skupina EIB z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost pripravi poročilo, v katerem podrobno navede odstotek tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem.
|
L56
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – druge vrstice: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (III)
|
|
|
50 %
|
75 %
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Skupina EIB in posredniki, ki jih izbere skupina EIB, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) v znesku, ki je potreben za uporabo vsaj 75 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v druge vrstice (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 2,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 60 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami Sklada). Skupina EIB z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost pripravi poročilo, v katerem podrobno navede odstotek tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem.
|
L57
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – druge vrstice: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (IV)
|
|
|
75 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Skupina EIB in posredniki, ki jih izbere skupina EIB, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) v znesku, ki je potreben za uporabo 100 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v druge vrstice (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 2,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 60 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami Sklada). Skupina EIB z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost pripravi poročilo, v katerem podrobno navede odstotek tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem.
|
L58
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – neposredna javna proga: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (I)
|
|
|
0
|
50 %
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Skupina EIB in posredniki, ki jih izbere skupina EIB, s končnimi upravičenci sklenejo pravne sporazume o financiranju za znesek, potreben za uporabo vsaj 50 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v neposredno javno linijo (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Skupina EIB z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost pripravi poročilo, v katerem podrobno navede odstotek tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem.
|
L59
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – neposredna javna proga: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (II)
|
|
|
50 %
|
100 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Skupina EIB in posredniki, ki jih izbere skupina EIB, s končnimi upravičenci sklenejo pravne sporazume o financiranju za znesek, potreben za uporabo 100 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v neposredno javno linijo (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Skupina EIB z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost pripravi poročilo, v katerem podrobno navede odstotek tega financiranja, ki prispeva k podnebnim ciljem.
|
L60
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost – prispevek k podnebnim spremembam
|
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Vsaj 50 % financiranja neposrednih javnih in drugih linij prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L61
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost – neposredna javna proga: Zaključek projektov s strani javnih subjektov
|
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Dokončanje projektov s strani javnih subjektov, ki so v neposredni javni liniji znašali vsaj 3 150 000 000 EUR (vključno s provizijami za upravljanje).
|
L62
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost – Ministrstvo za gospodarstvo in digitalni prehod je dokončalo naložbo
|
Potrdilo o izplačilu v sklad
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija nakaže 19 500 000 000 EUR skupini EIB za Sklad.
|
N. KOMPONENTA 14: Turizem
Komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava naslednje izzive:
-Španski turistični sektor se zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, sooča z zelo občutljivimi razmerami, zato so potrebni nujni ukrepi za povečanje njegove trajnostnosti in konkurenčnosti.
-Kanarski otoki in Balearski otoki, ki so gonilna sila španske turistične industrije, potrebujejo posebne ukrepe za ublažitev zunanjih učinkov in njihove velike odvisnosti od počitniških dejavnosti.
-Španija se v skladu s poročilom Svetovnega gospodarskega foruma o konkurenčnosti turizma uvršča na 27. mesto na področju informacijske in komunikacijske tehnologije. Poleg tega so njene javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj razmeroma nizke. Poleg tega je v številnih poročilih izpostavljen sektor potovanj kot sektor z največjim potencialom za izkoriščanje umetne inteligence (128-odstotno povečanje dodane vrednosti dejavnosti z uporabo umetne inteligence).
Cilj te komponente je preoblikovati in posodobiti turistični sektor v Španiji s povečanjem njegove konkurenčnosti in odpornosti.
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju naložb v inovacije in energijsko učinkovitost ter povečanju učinkovitosti politik, ki podpirajo raziskave in inovacije (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2019), ohranjanju gospodarstva (priporočilo za posamezno državo 1 iz leta 2020), podpiranju zaposlovanja z ukrepi za ohranjanje delovnih mest ter razvoju znanj in spretnosti ter izboljšanju dostopa do digitalnega učenja (priporočilo za posamezno državo št. 2 2020), spodbujanju javnih in zasebnih naložb ter spodbujanju zelenega in digitalnega prehoda (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020) ter izboljšanju usklajevanja med različnimi ravnmi uprave (specifično priporočilo 4 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
N.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C14.R1) – kraljevi odlok o izvajanju državnega finančnega sklada za konkurenčnost turizma (FOCIT)
Cilj reforme je izboljšati konkurenčnost turističnega sektorja s spodbujanjem inovacij ter podpiranjem energijske učinkovitosti in krožnega gospodarstva.
Reforma bo spremenila obstoječe pravne akte, ki urejajo cilje, naravo, delovanje in upravičene projekte državnega finančnega sklada za konkurenčnost turizma.
Spremenjeni pravni akt bo Državnemu finančnemu skladu za konkurenčnost turizma omogočil financiranje turističnih podjetij za izboljšanje energetske učinkovitosti, zmanjšanje porabe virov in proizvodnje odpadkov ter povečanje ponovne uporabe in recikliranja odpadkov. Na področju energijske učinkovitosti in krožnega gospodarstva sklad financira inovacijske projekte.
Instrument financiranja lahko uporablja sheme mešanega financiranja, ki posojila kombinirajo z drugimi vrstami podpore. Instrument se financira iz nacionalnega proračuna.
Reforma vključuje tudi naslednje posebne ukrepe:
·načrtza spodbujanje turističnega sektorja, v katerem so opisani ukrepi za spodbujanje turističnega sektorja in opredeljen okvir za izvajanje ukrepov, povezanih s turizmom.
·vzpostavitev spletnega mesta, na katerem se zbirajo podatki iz različnih virov statistike turizma, vključno z javnimi in zasebnimi organi, kot so INE, Turespaña, Banka Španije, AENA in RENFE.
Reforma se izvede do 31. decembra 2021.
Naložba 1 (C14.I1) – Preoblikovanje turističnega modela v smeri trajnostnosti
Cilj naložbe je okrepiti okoljsko, socialno-ekonomsko in teritorialno trajnostnost turizma ter je usmerjena v turistične destinacije, socialne partnerje in zasebne subjekte v sektorju.
Naložbo sestavljajo štirje podukrepi:
1.Priprava strategije za trajnostni turizem Španija 2030, ki bo predstavljala nacionalno agendo za turizem za srednje- in dolgoročne izzive sektorja, s čimer se bodo okrepili trije stebri trajnostnosti: socialno-ekonomski, okoljski in teritorialni;
2.Načrti za trajnostni turizem v namembnih krajih: Ti podukrepi se izvajajo v naslednjem zaporednem vrstnem redu:
a.Pripravo strategije za trajnostni turizem v namembnem kraju, ki bo podlaga za strukturiranje, načrtovanje, razvoj in ocenjevanje ukrepov turistične uprave za preoblikovanje destinacij v skladu s trajnostnimi merili in cilji trajnostnega razvoja iz Agende 2030.
b.Priprava programa načrta za trajnost turizma v namembnem kraju. Ta program določa pogoje za sodelovanje avtonomnih skupnosti in lokalnih skupnosti, področje uporabe, minimalne naložbene pragove, postopek za predložitev predlogov ter pravila za njihovo odobritev, izvajanje in utemeljitev.
c.Priprava in izvajanje teritorialnih načrtov za trajnost turizma v namembnih krajih. Ti se razvijejo s participativnim in sodelovalnim procesom med tremi pristojnimi javnimi upravami ter različnimi javnimi in zasebnimi akterji turističnega ekosistema destinacije. Vsem ozemljem in destinacijam omogočajo, da se pri izvajanju svojih pristojnosti za načrtovanje turizma in v okviru strategije za trajnostni turizem za destinacijo, ki jo je odobrila španska vlada, odzovejo na izzive, povezane s trajnostjo turizma. Te načrte sestavljajo ukrepi na področjih:
I.Zeleni prehod, vključno z ukrepi v okviru te naložbe v zvezi z obnovo okolja, upravljanjem javne uporabe na zaščitenih naravnih območjih, izvajanjem sistemov certificiranja turizma, izvajanjem ukrepov krožnega gospodarstva na področju javnih storitev in gradnjo podeželskih poti, ki jih je mogoče reciklirati/potekati.
II.Energijsko učinkovitost, vključno z ukrepi v okviru te naložbe za zmanjšanje emisij CO2 v stavbah, javni infrastrukturi in storitvah, blažitev podnebnih sprememb, izvajanje okoljskih tehnologij, razogljičenje in spodbujanje trajnostne mobilnosti ali izboljšanje mestnega okolja.
III.Digitalna preobrazba, vključno z ukrepi v okviru te naložbe za digitalizacijo storitev za turiste na destinacijah, razvoj digitalnega odtisa destinacije ali tržne informacije in upravljanje povpraševanja v turizmu.
IV.Preoblikovanje konkurenčnosti, vključno z ukrepi v okviru te naložbe, namenjenimi razširitvi dostopnosti prek destinacije, izboljšanju lokalne javne turistične infrastrukture ali spodbujanju ustvarjanja delovnih mest z razvojem novih turističnih proizvodov, kot so kulturni, naravni, gastronomski ali tradicionalni obrti in industrija.
3.Načrt za socialno trajnost turističnega sektorja.
4.Preoblikovanje obstoječega španskega sistema kakovosti turizma za turistične destinacije (SICTED) v celovit trajnostni sistem turizma za turistične destinacije. To vključuje razvoj novih postopkov in smernic, nadgradnjo obstoječe informacijske platforme, usposabljanje novih akterjev za trajnostnost turizma in razvoj mehanizma za združevanje podatkov za analizo in spremljanje trga za turistična stanovanja po vsej Španiji.
Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo med 1. januarjem 2021 in 30. junijem 2026, z izplačili lokalnim organom v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023, izvajanje pa do leta 2026. Projekti za spodbujanje trajnostnosti turističnih destinacij v okviru te naložbe se zaključijo do 30. junija 2026.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Merila za izbor poleg tega zagotavljajo, da se lahko podprejo samo dejavnosti, ki so skladne z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Izbirna merila zagotavljajo, da vsaj 359 milijonov EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 519 milijonov EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Izbirna merila pa zagotavljajo, da vsaj 1788.6 milijona EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s povprečnim podnebnim koeficientom vsaj 31,7 % v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta. Ta povprečna stopnja prispevka se lahko doseže z uporabo celotnega razpona področij intervencije iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C14.I2) – Program digitalizacije in obveščanja za destinacije in turistični sektor
Cilj ukrepov v okviru te naložbe je razviti platformo za pametne destinacije, ki bo turistom omogočila dostop do interoperabilnih javnih in zasebnih storitev. To bo dopolnjeno z razvojem turističnega obveščevalnega sistema in sklopom pobud za okrepitev španske mreže pametnih destinacij. Ukrepi v okviru te naložbe podpirajo tudi digitalne rešitve, ki temeljijo na umetni inteligenci in drugih omogočitvenih tehnologijah v podjetjih v turističnem sektorju, ter zagotavljajo financiranje za razvoj industrijskih podatkovnih prostorov in spodbujanje digitalnih inovacij v turističnem sektorju.
Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo prek javnih razpisov in neposrednih naložb. Vsaj 1000 podjetij ali grozdov prejme sredstva iz naložbenih projektov, povezanih z umetno inteligenco in drugimi omogočitvenimi tehnologijami, platforma za pametno destinacijo pa se vzpostavi do 30. junija 2025.
Naložba se izvede do 30. junija 2025.
Naložba 3 (C14.I3) – Strategije odpornosti turizma za zunajotoška ozemlja
Naložba je namenjena Balearskim otokom, Kanarskim otokom, Ceuti in Melilli, njen cilj pa je obravnavati posebne izzive, s katerimi se sooča turistična industrija na teh območjih. Ukrepi izboljšujejo konkurenčnost in sposobnost teh ozemelj, da se prilagodijo spremembam na mednarodnih trgih, in vključujejo:
-javna infrastruktura s posebnim poudarkom na izboljšanju javnih prostorov za spodbujanje turizma, okoljskega ravnanja in ravnanja z odpadki ter na prekvalifikaciji zastarele turistične infrastrukture;
-okrepitev javnih storitev na območjih s posebnim turističnim vplivom: upravne, varnostne in zdravstvene storitve;
-usposabljanje, s posebnim poudarkom na usposabljanju mladih, povezanem s turističnim sektorjem;
-razvoj alternativnih turističnih proizvodov in posodobitev turistične ponudbe;
-spodbude za lažjo povezljivost z ozemlji in za turistična podjetja, da poslujejo zunaj visoke sezone;
-spodbujanje nacionalnih in mednarodnih zunanjih otoških območij kot turističnih destinacij zgodovinskega kulturnega pomena; in
-sezonsko prilagojene strateške promocije, s posebnim poudarkom na strategijah spletnega trženja, jezikovni dostopnosti, proaktivni zmogljivosti multimedijskih orodij in upravljanju odnosov med institucijami.
Do junija 2025 bi vsaj 400 gospodarskih in socialnih akterjev imelo koristi od naložb v zunajotoških regijah.
Naložba se izvede do 30. junija 2025.
Naložba 4 (C14.I4) – Posebni ukrepi na področju konkurenčnosti
Naložba vključuje sklop ukrepov za izboljšanje konkurenčnosti turističnega sektorja. Posebni ukrepi, ki se podprejo v okviru te naložbe, vključujejo:
-razvoj turističnih proizvodov v skladu s strategijo za trajnostni razvoj turističnih proizvodov, ki med drugim zajema naslednje okvirne kategorije: gastronomski turizem, kulturni turizem, mestni turizem, ekoturizem, poslovni turizem, športni turizem, kot so kolesarjenje, dediščina in verski turizem;
-projekti za zmanjšanje letne porabe odpadkov ali energije turističnih ustanov. Posebni ukrepi za zmanjšanje porabe energije vključujejo namestitev senzorjev za spremljanje in optimizacijo porabe energije, spodbujanje uporabe sistemov upravljanja z energijo (kot so sistemi s certifikatom ISO 500001), uporabo toplotno učinkovitih materialov, uporabo energetsko učinkovitih tehnologij in uporabo zunanjih elementov, kot so odtenki ali vrtovi. Posebni ukrepi za zmanjšanje količine odpadkov vključujejo načrte za ločevanje odpadkov pri viru ter ukrepe za spodbujanje ponovne uporabe in recikliranja odpadkov. Nadaljnji ukrepi vključujejo kampanje ozaveščanja in usposabljanja na področju energetske učinkovitosti in ravnanja z odpadki, namenjene osebju v turističnih objektih, ter spodbujanje proizvodnje in nakupa lokalne oskrbe;
-obnovo in sanacijo območij zgodovinske turistične dediščine, vključno z (i) zmanjšanjem in nadomestilom ogljičnega odtisa s pripravo akcijskih načrtov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ii) ekološko obnovo območij, iii) izboljšanjem energetske učinkovitosti z zamenjavo kotlov za dizelsko gorivo ali gorivo s kotli na zemeljski plin, iv) ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam, v) izboljšanjem sistemov za čiščenje sive vode, vi) posodobitvijo sistemov ravnanja z odpadki, vii) sanacijo in uporabo prostorov s pametnimi tehnologijami, ukrepi za izboljšanje dostopnosti lokacij ter viii) ukrepi za zmanjšanje porabe energije in vode; in
-izboljšave komercialnih območij na lokalnih območjih z velikim turističnim pritokom, vključno z ukrepi v okviru teh naložb v nove tehnologije; izvajanje tehnoloških rešitev za izboljšanje energetske učinkovitosti; ekološko učinkoviti postopki ter recikliranje in ponovna uporaba odpadkov; usposabljanje osebja; integriran digitalni podpis, prilagojen tujim obiskovalcem; ter prilagoditev javnih prostorov za izboljšanje dostopnosti in mobilnosti.
Do 31. decembra 2024 se zaključi vsaj 60 projektov na komercialnih območjih na lokalnih območjih z velikim turističnim pritokom. Rezultat naložb, izvedenih do 30. junija 2025: I) vsaj 45 novih turističnih proizvodov in ii) vsaj 3400 turističnih obratov mora dokončati projekte za zmanjšanje letne porabe odpadkov ali energije. Do 30. junija 2026 se zaključi vsaj 50 projektov, usmerjenih v območja zgodovinske turistične dediščine.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
N.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
214
|
C14.R1
|
M
|
Načrt za promocijo turističnega sektorja
|
Spletna stran publikacije
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2020
|
V načrtu so opisani ukrepi za spodbujanje turističnega sektorja in opredeljen okvir za izvajanje ukrepov, povezanih s turizmom.
|
215
|
C14.R1
|
M
|
Vzpostavitev spletišča „DATAESTUR“, na katerem se zbirajo podatki o turizmu
|
Povezava na spletišče Dataestur
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Spletna stran zbira podatke o turizmu v Španiji iz različnih virov statistike turizma, vključno z javnimi in zasebnimi organi, kot so INE, Turespaña, Banka Španije, AENA ali RENFE, in deluje.
|
216
|
C14.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o izvajanju državnega finančnega sklada za konkurenčnost turizma
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Kraljevi odlok o izvajanju državnega finančnega sklada za konkurenčnost turizma bo izboljšal dostop do javnega financiranja za podjetja na področju krožnega gospodarstva in energijske učinkovitosti.
|
217
|
C14.I1
|
T
|
Dodelitev proračunskih sredstev za načrte, ki spodbujajo trajnost turizma na svoji destinaciji
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
561
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Objava nagrade lokalnim organom v UL o podpori za izvajanje „teritorialnih načrtov za trajnostnost turizma v namembnem kraju“ v višini vsaj 561 000 000 EUR in s 35 % sredstev, namenjenih ukrepom za zeleni prehod, trajnostnost in energijsko učinkovitost/elektromobilnost v namembnih krajih. Izbirna merila bodo zagotovila skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Z izbirnimi merili se zagotovi, da od končnega skupnega proračuna, dodeljenega za ukrep, vsaj 359 000 000 EUR ukrepa prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 519 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Izbirna merila pa zagotavljajo, da vsaj 1788.6 milijona EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s povprečnim podnebnim koeficientom vsaj 31,7 % v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta. Ta povprečna stopnja prispevka se lahko doseže na podlagi področij intervencije iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241.
|
218
|
C14.I1
|
T
|
Dodelitev proračunskih sredstev za načrte, ki spodbujajo trajnost turizma na svoji destinaciji
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
561
|
1 173
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava nagrade lokalnim organom v UL o podpori za izvajanje „Ozemeljskih načrtov za trajnost turizma v namembnem kraju“ v višini vsaj 1 173 000 000 EUR (izhodišče: 31. december 2021), 35 % sredstev pa bo namenjenih ukrepom za zeleni prehod, trajnostnost in energijsko učinkovitost/elektromobilnost v namembnih krajih. Merila za izbor zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Z izbirnimi merili se zagotovi, da od končnega skupnega proračuna, dodeljenega za ukrep, vsaj 359 000 000 EUR ukrepa prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 519 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Izbirna merila pa zagotavljajo, da vsaj 1788.6 milijona EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s povprečnim podnebnim koeficientom vsaj 31,7 % v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta. Ta povprečna stopnja prispevka se lahko doseže na podlagi področij intervencije iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241.
|
219
|
C14.I1
|
T
|
Dodelitev proračunskih sredstev za načrte, ki spodbujajo trajnost turizma na svoji destinaciji
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
1 173
|
1 788,6
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Objava nagrade lokalnim organom v UL za izvajanje Teritorialnih načrtov za trajnost turizma v namembnem kraju v višini vsaj 1 788 600 000 EUR (izhodišče: 31. decembra 2022), 35 % sredstev pa bo namenjenih ukrepom za zeleni prehod, trajnostnost in energijsko učinkovitost/elektromobilnost v namembnih krajih. Merila za izbor zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Z izbirnimi merili se zagotovi, da od končnega skupnega proračuna, dodeljenega za ukrep, vsaj 359 000 000 EUR ukrepa prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 519 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Izbirna merila pa zagotavljajo, da vsaj 1788.6 milijona EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s povprečnim podnebnim koeficientom vsaj 31,7 % v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta. Ta povprečna stopnja prispevka se lahko doseže na podlagi področij intervencije iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241.
|
220
|
C14.I1
|
M
|
Dokončanje načrtov za spodbujanje trajnosti turizma na svoji destinaciji
|
Poročilo nadzorne komisije o potrditvi praga napredka
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Komisija za spremljanje zagotovi, da vsi izbrani namembni kraji dosegajo vsaj naslednji odstotek ravni izvajanja vsakega turističnega načrta za trajnost:
— 50 % zaključenih za destinacije, dodeljene v letu 2021.
— 30 % zaključenih za destinacije, dodeljene v letu 2022.
— 15 % zaključenih za destinacije, dodeljene v letu 2023.
|
221
|
C14.I1
|
M
|
Zaključek projektov za spodbujanje trajnosti turističnih destinacij
|
Potrdilo o izpolnitvi
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje vseh projektov, vključenih v „teritorialne načrte za trajnostnost turizma v namembnem kraju“, ki so bili v skladu s cilji 217, 218 in 219 dodeljeni s 35 % sredstev, da bi se upoštevali ukrepi za zeleni prehod, trajnostnost in energijsko učinkovitost/elektromobilnost na destinacijah v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
222
|
C14.I2
|
M
|
Vzpostavitev platforme pametne destinacije turističnega sektorja.
|
Povezava na platformo
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Izvajanje in začetek popolnoma delujoče platforme za pametno destinacijo. Platforma daje turistom na voljo interoperabilne javne in zasebne storitve.
|
223
|
C14.I2
|
T
|
Upravičenci do inovativnih tehnoloških projektov, povezanih z umetno inteligenco in drugimi omogočitvenimi tehnologijami
|
—
|
Število
|
0
|
1 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Vsaj 1000 upravičencev (podjetij ali grozdov), ki so zaključili inovativne tehnološke projekte za turistični sektor, povezane z umetno inteligenco in drugimi omogočitvenimi tehnologijami, kot so internet stvari, 5G, velepodatki, kibernetska varnost in mobilne aplikacije.
|
224
|
C14.I3
|
T
|
Upravičenci v najbolj oddaljenih regijah, ki so zaključili projekte za izboljšanje svoje konkurenčnosti in sposobnosti prilagajanja spremembam na mednarodnih trgih
|
—
|
Število
|
0
|
400
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Vsaj 400 upravičencev na zunanjih otokih (Balearski otoki, Kanarski otoki, Ceuta in Melilla), ki so zaključili projekte za izboljšanje njihove konkurenčnosti in sposobnosti prilagajanja spremembam na mednarodnih trgih.
|
225
|
C14.I4
|
T
|
Projekti, namenjeni komercialnim območjem na lokalnih območjih z velikim turistističnim pritokom
|
|
Število
|
0
|
60
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Zaključenih je bilo vsaj 60 projektov, namenjenih komercialnim območjem na lokalnih območjih z velikim turističnim pritokom, v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
226
|
C14.I4
|
T
|
Turistični proizvodi, dobavljeni v skladu s strategijo za turizem
|
—
|
Število
|
0
|
45
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Vsaj 45 novih turističnih proizvodov, zagotovljenih v skladu s strategijo za trajnostni razvoj turističnih proizvodov, v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
227
|
C14.I4
|
T
|
Turistične ustanove, ki zmanjšujejo svoje letne odpadke ali porabo energije
|
—
|
Število
|
0
|
3 400
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Vsaj 3400 turističnih obratov je zaključilo projekte za zmanjšanje letne porabe odpadkov ali energije v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
228
|
C14.I4
|
T
|
Projekti obnove območij zgodovinske dediščine s sedanjo ali prihodnjo turistično rabo
|
—
|
Število
|
0
|
50
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključenih je bilo vsaj 50 ukrepov za obnovo območij zgodovinske dediščine v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
O. KOMPONENTA 15: Digitalna povezljivost
Digitalna povezljivost je ključni dejavnik za razvoj gospodarske dejavnosti, večjo produktivnost, spodbujanje inovacij ter teritorialno in socialno kohezijo. Dostop do digitalnih omrežij je vse bolj potreben za dostop do javnih storitev, razvoj gospodarskih dejavnosti in dejavno udeležbo v družbi.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava izzive za povezljivost pri zagotavljanju pokritosti z ultrahitrimi fiksnimi omrežji z več kot 100 Mb/s in 5G v Španiji, zlasti na podeželju in v ključnih čezmejnih prometnih koridorjih. Z vidika kibernetske varnosti je glavni izziv, ki ga obravnava komponenta, vzpostavitev zaupanja vrednega in varnega okolja, v katerem bodo državljani in podjetja prispevali k digitalizaciji in hiperpovezljivosti, povezani z uvajanjem 5G, in storitvam, ki bodo povezane s to tehnologijo, kot so aplikacije interneta stvari.
Cilja te komponente sta uskladiti telekomunikacijski sektor z zahtevami evropske digitalne strategije ter okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo z odpravo digitalnih vrzeli in povečanjem dostopa do ultrahitre pokritosti na celotnem nacionalnem ozemlju. Komponenta podpira pospešeno uvajanje tehnologije 5G z: 1) zagotavljanje potrebnih virov spektra v prednostnih pasovih 5G; 2) razvoj zanesljivega in varnega okolja za uvajanje ter 3) spodbujanje razvoja tehnoloških aplikacij 5G. Njegov cilj je tudi podpreti trajnostno kulturo kibernetske varnosti za državljane in podjetja.
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o osredotočanju naložbene ekonomske politike na spodbujanje inovacij (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019) in zgodnjem izvajanju zrelih javnih naložbenih projektov ter osredotočanju naložb na digitalni prehod (priporočila za posamezne države 3 2020, 1 2022, 1 2023).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
O.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C15.R1) – Reforma regulativnega okvira za telekomunikacije: Splošno pravo, regulativni instrumenti in izvedbeni instrumenti
Cilji ukrepa so prenos Direktive 2018/1972 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah, razvoj najboljših praks za postavitev visokozmogljivih ter fiksnih in mobilnih omrežij 5G ter razvoj potrebnih ukrepov za izvajanje nabora orodij, ki izhaja iz Priporočila Evropske komisije o povezljivosti C(2020) 6270, v nacionalnem okviru.
Nabor orodij, ki izhaja iz izvajanja Priporočila Evropske komisije o povezljivosti C(2020) 6270, se vključi v španski pravni okvir v okviru splošnega prava o telekomunikacijah v tistih elementih, ki zahtevajo status prava.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2022.
Reforma 2 (C15.R2) – časovni načrt 5G: Upravljanje in dodeljevanje spektra, zmanjšanje bremena uvajanja, akt o kibernetski varnosti 5G in podpora lokalnim organom
Cilji ukrepa so: 1) dokončati „drugo digitalno dividendo“ in dražbeni postopek za frekvenčni pas 700 MHz in 26 GHz; 2) začasno zmanjšati obdavčitev spektra za telekomunikacijske operaterje za leti 2022 in 2023, da se pospeši uvajanje 5G; 3) vključiti nabor orodij EU za kibernetsko varnost 5G v nacionalno zakonodajo; in 4) lokalnim javnim upravam razširjati dobre prakse na področju telekomunikacij in urbanističnega načrtovanja.
Kar zadeva izvajanje, so opredeljeni naslednji koraki:
-Zaključek „druge digitalne dividende“
-Strategija za spodbujanje tehnologije 5G
-Dražba za 700-megaherčni pas
-Javni razpis za pas 26 GHz
-Začasno znižanje obdavčitve spektra
-Akt o kibernetski varnosti 5G
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Naložba 1 (C15.I1) – Spodbujanje teritorialne kohezije z uvajanjem omrežij: Razširitev ultrahitrih širokopasovnih povezav
Cilji ukrepa so: 1) poglobijo pokritost z ultrahitrimi širokopasovnimi dostopovnimi omrežji na območjih brez nje, da bi dosegli 100 % prebivalstva; in 2) uvesti posebne ukrepe za razširitev pokritja v zgodovinskih urbanih središčih s statusom belega območja.
Naložba vključuje zagotavljanje ultrahitre širokopasovne povezljivosti (nad 100 Mb/s) za tista območja, predvsem podeželska območja in območja zgodovinske vrednosti, ki trenutno nimajo take povezljivosti. Podroben izvedbeni načrt se sprejme do konca leta 2021, 100 % proračuna pa se dodeli do konca leta 2023. V načrtu se določijo tudi končni cilji (v smislu dodatne pokritosti v enotah), ki jih je treba doseči, ter zagotovi tehnološko nevtralnost in vzdrževanje mehanizmov tržne konkurence in dostopa do vzpostavljene infrastrukture za vse operaterje. Območja ukrepanja se opredelijo v takšnem načrtu. V izvedbenem načrtu so določeni tudi potrebni pravni in regulativni ukrepi, vključno s tistimi, ki jih je treba sprejeti za zagotovitev skladnosti z ustreznimi pravili EU o državni pomoči. Cilj je zagotoviti simetrične hitrosti 300 Mb/s, ki jih je mogoče nadgraditi na simetrično 1-Gb/s (gigabit na sekundo) v belih lisah in na sivih lisah.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 2 (C15.I2) Krepitev povezljivosti v referenčnih središčih, spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja in sektorski projekti digitalizacije
Cilji ukrepa so: 1) izboljšati povezljivost in opremo centrov, ki zagotavljajo dostop do osnovne oskrbe in socialnih storitev, kot so bolnišnice, zdravstveni domovi, centri za izobraževanje in usposabljanje; in 2) zagotoviti ultrapovezljivost glavnih spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja države in območij z velikim povpraševanjem po zmogljivostih (tehnološki otoki).
Naložba vključuje razširitev 1-gigabitne povezljivosti na glavna središča socialne in gospodarske dejavnosti po vsej državi. Izbrana območja vključujejo industrijska območja, podatkovne centre, kmetijsko-industrijska območja, raziskovalna središča, prometna vozlišča, logistična vozlišča ali podatkovno intenzivne dejavnosti ter zdravstvene centre, kot so bolnišnice, centri za usposabljanje in zdravstveni centri.
Posebni ukrepi vključujejo: (a) projekti za krepitev povezljivosti na kontaktnih točkah in javnih storitvah; (b) projekti na področju 1-gigabitne povezljivosti in podpora ključnim sektorjem, vključno z inovativnimi sektorskimi projekti digitalizacije (zdravstvo, agroživilstvo, mobilnost, turizem, industrija, trgovina itd.) ter projekti povezljivosti za industrijska in poslovna posestva na belih/sivih območjih.
Naložba se zaključi do 31. decembra 2024.
Naložba 3 (C15.I3) – Boni za povezljivost za MSP in ranljive skupine
Naložba vključuje zagotavljanje:
-Boni za MSP za financiranje naložb v povezljivost (vključno z osnovno povezljivostjo vsaj 100 Mb/s in storitvami z dodano vrednostjo, kot sta VPN in kibernetska varnost); in
-Boni za ranljive posameznike ali družine za financiranje paketov širokopasovnih povezav z najustreznejšo tehnologijo.
Naložba se zaključi do 31. decembra 2024.
Naložba 4 (C15.I4) – Obnova in trajnost infrastrukture
Naložba vključuje opremljanje dela obstoječega stavbnega fonda z infrastrukturo za spodbujanje optimalne postavitve zelo visokozmogljivih omrežij na zadnjem delu dostopa. Pričakuje se, da bo ta naložba poleg usklajevanja in optimizacije uvajanja dostopovnih omrežij naslednje generacije na trajnosten način optimizirala porabo energije v postavljenih omrežjih. Naložba se zaključi do 31. decembra 2024.
Naložba 5 (C15.I5) – Uvedba čezmejne digitalne infrastrukture
Naložbo sestavljajo trije projekti.
1) Izboljšanje povezljivosti Čezmejna digitalna infrastruktura: To bi vključevalo sodelovanje španskih podjetij v konzorcijih podjetij za projekte medsebojnih povezav podatkovne infrastrukture in podmorskega kabla v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE2 Digital) in nove uredbe o splošnih skupinskih izjemah.
2) Sodelovanje v projektih digitalne infrastrukture: predlagani projekti bi bili povezani z infrastrukturo in storitvami oblaka nove generacije ter infrastrukture in storitev na robu nove generacije; ter napredni procesor in polprevodnik.
3) drugi projekti na področju čezmejne digitalne infrastrukture na področju raziskav, razvoja in inovacij, vključno z naložbami v varne satelitske komunikacijske sisteme in razvojem kvantnih komunikacijskih zmogljivosti.
Do 31. decembra 2022 se predloži podroben izvršljiv načrt za te naložbe, da se jasno opredelijo izbrani projekti.
V načrtu so opisana tehnična merila (ključne značilnosti projektov in upravičencev) ter potrebni pravni in regulativni ukrepi, vključno s potrebnimi ukrepi za uskladitev z nadzorom državne pomoči. Naložba se zaključi do 30. junija 2026.
Naložba 6 (C15.I6) – Uvedba 5G: omrežja, tehnološke spremembe in inovacije
Naložbo sestavljajo štirje različni podprojekti:
1) Uvedba 5G se poveča in pospeši na glavnih prometnih koridorjih (cestah in železnicah) na nacionalni (sekundarni koridorji na določenih območjih) in čezmejnih (primarni koridorji). Ta pobuda je usklajena s koridorji 5G, ki jih je opredelila Evropska komisija, in bo okrepila koridorje med Španijo in Portugalsko ter Španijo in Francijo za skupno najmanj 4000 lokacij, vključno z zalednimi povezavami. Ta ukrep zajema tiste sekundarne proge, za katere ne veljajo obveznosti, naložene v razpisih za spekter.
2) Uvedba 5G na nekaterih območjih, da bi do 31. decembra 2025 dosegli 75-odstotno pokritost prebivalstva v preferenčnih pasovih 5G. Za olajšanje te postavitve se sprejmejo tudi ukrepi za povečanje zmogljivosti obstoječega omrežja, da se bo lahko odzvalo na veliko povpraševanje po pasovni širini in gostoto baznih postaj, ki zahtevajo postavitev 5G (vsaj 7000 novih ali obstoječih lokacij z novo opremo 5G; in vsaj 4000 obstoječih lokacij z ukrepi za povečanje zmogljivosti zalednega omrežja). Ta ukrep zagotavlja pokritost območij, za katera ne veljajo obveznosti iz razpisov za spekter.
3) uvajanje 5G v ključnih gospodarskih dejavnostih (industrijska proizvodna okolja v strateških podjetjih v nekaterih ključnih proizvodnih sektorjih z velikim učinkom) in v osnovnih storitvah (proizvodna okolja na področju izobraževanja, oskrbe in socialno-zdravstvenega okolja). Pričakuje se vsaj 43 projektov na področju povezljivosti.
4) podpora raziskavam in razvoju, povezanim s 5G in 6G, za inovacijske ekosisteme (vsaj 200 projektov) in ekosisteme kibernetske varnosti 5G (vzpostavitev centra z zmogljivostjo za gostitev približno 300 inženirjev, za kibernetsko varnost 5G brez stroškov, povezanih z gradbenimi/obnovitvenimi deli).
Za vse navedene projekte se do 30. junija 2022 predloži podroben izvedbeni načrt, da se jasno opredelijo izbrani projekti in do 31. decembra 2024 dodeli 100 % proračuna, projekt pa se zaključi do 30. junija 2026.
Načrt vključuje izvedbeni načrt za uvedbo 5G z ukrepi na naslednjih področjih: 1) koridorji 5G; 2) vzpostavitev dostopovnih omrežij 5G in mobilnega zalednega omrežja na drugih določenih območjih; 3) projekti uvajanja 5G za povezljivost in digitalizacijo ključnih gospodarskih dejavnosti in bistvenih storitev; ter 4) podporo inovativnim aplikacijam za ekosistem 5G in 6G. V načrtu so navedena tudi tehnična merila (ključne značilnosti zajetih projektov in področij, če je to ustrezno) ter potrebni pravni in regulativni ukrepi, vključno s potrebnimi ukrepi za uskladitev z ustreznimi pravili EU o državni pomoči. V načrtu so določeni tudi končni cilji, ki jih je treba doseči do 31. decembra 2025.
Naložba se zaključi do 30. junija 2026.
Naložba 7 (C15.I7) Kibernetska varnost: Krepitev zmogljivosti državljanov, malih in srednjih podjetij ter strokovnjakov; izboljšanje ekosistema sektorja
Naložba vključuje več ukrepov, namenjenih razvoju zmogljivosti za kibernetsko varnost državljanov in podjetij ter krepitvi španskega ekosistema kibernetske varnosti. Ukrepi se raztezajo okrog treh osi:
1) Krepitev zmogljivosti državljanov, MSP in strokovnjakov na področju kibernetske varnosti. Opremljanje državljanov in podjetij, zlasti MSP, s potrebnimi znanji in spretnostmi za prepoznavanje tveganj pri vsakodnevni uporabi digitalnih tehnologij. Programi na tem področju vključujejo kampanjo ozaveščanja, ki naj bi s komunikacijskimi kampanjami, ukrepi bližine in razvojem posebnih virov za te namene dosegla čim več ljudi. To vključuje tudi povečanje odzivnih mehanizmov z usklajenimi storitvami in ukrepi za odzivanje, kot je center za podporo kibernetski varnosti, ki bo povečal svojo zmogljivost na 20000 klicev na mesec.
2) Spodbujanje industrijskega ekosistema kibernetske varnosti. Ta del ukrepa vključuje posebne ukrepe za: nacionalna industrija kibernetske varnosti za ustanavljanje, rast in razvoj novih podjetij v tem sektorju; raziskave, razvoj in inovacije na področju kibernetske varnosti, ki omogočajo razvoj rešitev in storitev z visoko dodano vrednostjo; usposabljanje in razvoj talentov za zadovoljitev neizpolnjenega povpraševanja po strokovnjakih v sektorju. Poleg tega zagotavlja vzpostavitev predstavitvenega centra za razvoj infrastrukture za kibernetsko varnost in vzpostavitev novih storitev kibernetske varnosti, vključno s preskusnimi laboratoriji in simulatorji kibernetskih napadov, ter razvoj certificiranja oznak kibernetske varnosti. 3) Vzpostavitev mednarodnega vozlišča za kibernetsko varnost za okrepitev sektorja v Evropi z dejavnim sodelovanjem v evropski mreži centrov za kibernetsko varnost. To vključuje vzpostavitev zrcalnega centra Evropskega kompetenčnega centra (ERCC).
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 8 (C15.I8) – Čip PERTE: Krepitev znanstvenega in tehnološkega ekosistema. Večje zmogljivosti snovanja
Ta ukrep je del strateške pobude PERTE Chip, katere cilj je razvoj znanstvenih, snovalnih in proizvodnih zmogljivosti mikroelektronike in industrije polprevodnikov v Španiji. Ta naložba krepi znanstveni in tehnološki ekosistem industrije polprevodnikov s poudarkom na razvoju raziskav, razvoja in inovacij v celotnem sektorju, vključno z vzpostavitvijo in izboljšanjem infrastrukture čistih prostorov, ustvarjanjem in privabljanjem talentov ali krepitvijo posebnih področij, kot sta integrirana fotonika ali RISC-V.
Projekti, ki se podpirajo v okviru te naložbe, vsaj delno prispevajo k eni ali več naslednjim področjem ukrepanja:
·Ukrep št. 1. Razvoj R & R & I na področju najsodobnejših mikroprocesorjev in alternativnih arhitektur.
·Ukrep št. 2. Razvoj fotonike R & R & I
·Ukrep št. 3. Finančna vrstica za projekt za mikroelektroniko in komunikacijske tehnologije (IPCEI ME-TC)
·Ukrep št. 4. Ustanovitev podjetij za izdelavo najsodobnejših mikroprocesorjev in alternativnih arhitektur.
·Ukrep št. 5. Vzpostavitev pilotnih preskusnih linij.
·Ukrep št. 6. Vzpostavitev mreže za izobraževanje, usposabljanje in usposabljanje o polprevodnikih
·Ukrep 7. Imajo proizvodno zmogljivost pod 5 nm
·Ukrep št. 8. Imajo proizvodno zmogljivost nad 5 nm
·Ukrep št. 9. Shema spodbud za proizvodnjo IKT
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
O.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
229
|
C15.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o telekomunikacijah
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Z zakonom o telekomunikacijah se prenese tudi Direktiva 2018/1972 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah. Zakon vključuje tudi priporočila o naboru orodij EU za povezljivost, ki mora biti v zakonu v skladu s španskim pravnim okvirom. Poleg prenosa Direktive 2018/1972 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah zakon vključuje: (I) določbe za popis podmorskih kablov in IXP/podatkovnih centrov; (II) ter poenostavljeno davčno shemo za lokalne davke na postavitev omrežja; ter (iii) vzpostavitev enotne kontaktne točke za uporabo licenc in dovoljenj, ki jih izdajo različne ravni vlad za postavitev omrežij.
|
230
|
C15.R2
|
M
|
Načrt in strategija za digitalno Španijo do leta 2025 za spodbujanje tehnologije 5G
|
Objava
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Objava načrta Digitalna Španija do leta 2025 in odobritev strategije za spodbujanje tehnologije 5G s strani Sveta ministrov
|
231
|
C15.R2
|
M
|
Sprostitev 700-megaherčnega frekvenčnega pasu
|
Uradno obvestilo Evropski komisiji
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Zaključek postopka sprostitve 700-megaherčnega frekvenčnega pasu v skladu s Sklepom (EU) 2017/899 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o uporabi pasu 470–790 MHz v Uniji
|
232
|
C15.R2
|
M
|
Dodelitev frekvenčnega pasu 700 MHz
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Objava dodelitve frekvenčnega pasu 700 MHz na podlagi dražbe v Uradnem listu
|
233
|
C15.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti pravnega akta o zmanjšanju obdavčitve spektra 5G
|
Določba pravnega akta o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Sprejetje pravnega akta za zmanjšanje obdavčitve spektra 5G za pospešitev uvajanja 5G, v katerem je opredeljena ustrezna pospešitev uvajanja 5G, ki se pričakuje od vsakega upravičenca. Pravni akt določa potrebne pravne in regulativne ukrepe za uvedbo projekta.
|
234
|
C15.R2
|
M
|
Dodelitev frekvenčnega pasu 26 GHz
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava dodelitve frekvenčnega pasu 26 GHz na podlagi dražbe v Uradnem listu
|
235
|
C15.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o kibernetski varnosti 5G
|
Določba zakona o kibernetski varnosti 5G o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Zakon o kibernetski varnosti 5G vključuje in izvaja priporočilo o naboru orodij EU za kibernetsko varnost 5G.
Zakon vsebuje vsaj naslednje elemente:
— Obveznosti ocene varnostnega tveganja in upravljanja za telekomunikacijske operaterje; Obveznosti diverzifikacije dobavne verige, da se prepreči tehnološka odvisnost;
— Sredstva za identifikacijo prodajalcev z visokim tveganjem in srednjega tveganja ter
morebitne omejitve njihove uporabe.
|
236
|
C15.I1
|
M
|
Uvedba ultrahitrih širokopasovnih povezav: nagrada
|
Dodelitev projektov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dodelitev vseh naročil in nepovratnih sredstev (skupni proračun v višini 752 000 000 EUR) ter prenos sredstev za izvajanje ukrepov za zagotavljanje ultrahitrih širokopasovnih povezav na belih in sivih lisah s simetrično hitrostjo 300 Mb/s, ki jih je mogoče nadgraditi na simetrično 1 Gb/s, razen na oddaljenih podeželskih območjih, ki potrebujejo kritje posebnih projektov, kjer bi bilo zagotovljeno vsaj 100 Mb/s.
|
237
|
C15.I1
|
M
|
Uvedba ultrahitrih širokopasovnih povezav: Zaključek projekta
|
Zaključek dodeljenih projektov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Dokončanje projektov za uvedbo ultrahitrih širokopasovnih povezav v skladu z merili, določenimi v dodelitvi programa (cilj #236).
|
238
|
C15.I2
|
T
|
Izboljšanje povezljivosti v ključnih centrih in sektorjih
|
—
|
Število
|
0
|
16 100
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Število subjektov, ki so nadgrajeni na hitrost 1-gigabitne povezljivosti:
— vsaj 9000 javnih centrov in služb, kot so javni zdravstveni centri, centri za izobraževanje in usposabljanje ter centri za raziskave in razvoj;
— vsaj 1600 malih industrijskih in poslovnih območij;
— vsaj 5500 povezav za projekte digitalizacije (zdravje, agroživilstvo, mobilnost, turizem, industrija, trgovina itd.).
|
239
|
C15.I3
|
T
|
Kuponi za povezljivost za MSP in ranljive skupine
|
—
|
Število
|
0
|
136 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 125000 kuponov za povezljivost za posameznike ali družine, ki so opredeljeni kot „ranljivi“ (za nakup paketa širokopasovne povezave z najustreznejšo tehnologijo) in vsaj 11000 odobrenih bonov za povezljivost za MSP (kuponi so sestavljeni iz dveh ločenih elementov, povezljivosti s hitrostjo 100 Mb/s in sklopa storitev z dodano vrednostjo, VPN, kibernetska varnost).
|
240
|
C15.I4
|
T
|
Prilagoditev telekomunikacijske infrastrukture v stavbah
|
—
|
Število
|
0
|
7 700
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Dokončana dela v vsaj 7700 stavbah za izboljšanje njihove skupne infrastrukture za povezljivost na ravni zelo visokozmogljivih omrežij.
|
241
|
C15.I5
|
M
|
Izboljšanje čezmejne digitalne infrastrukture: nagrada
|
Uradna objava dodelitve projektov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Dodelitev vseh naročil in donacij za projekte (skupni razpis za projekte v višini 500 000 000 EUR) in prerazporeditev sredstev za izvajanje ukrepov za: (a) za podmorske kable in medsebojno povezovanje infrastrukture v oblaku/podatkovni infrastrukturi; (b) o projektih za novo generacijo infrastruktur in storitev v oblaku in na robu; (C) o projektih za napredni procesor in polprevodnike; in (d) o projektih raziskav, razvoja in inovacij za krepitev zmogljivosti na področju kvantnih komunikacij in varnih satelitskih komunikacij
|
242
|
C15.I5
|
M
|
Izboljšanje čezmejne digitalne infrastrukture: zaključek projekta
|
Zaključek dodeljenih projektov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek projektov (dodeljeni v mejniku #241) za (a) podmorske kable in medsebojno povezovanje infrastrukture v oblaku/podatkovni infrastrukturi; (b) o projektih nove generacije infrastruktur in storitev v oblaku in na robu; (C) o projektih za napredni procesor in polprevodnike; in (d) o projektih raziskav, razvoja in inovacij za krepitev zmogljivosti na področju kvantnih komunikacij in varnih satelitskih komunikacij
|
243
|
C15.I6
|
M
|
Uvajanje tehnologije 5G: nagrada
|
Uradna objava dodelitve projektov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Dodelitev vseh naročil in donacij za projekte (skupni proračun projektov v višini 1 465 000 000 EUR) in prerazporeditev sredstev za izvajanje ukrepov za: (a) uvajanje 5G na glavnih nacionalnih (na nekaterih območjih) in čezmejnih prometnih koridorjih (4000 lokacij); (b) uvajanje 5G na nekaterih območjih, da bi do leta 2025 dosegli 75-odstotno pokritost prebivalstva v prednostnih pasovih 5G (vsaj 7000 novih ali obstoječih lokacij z novo opremo 5G; in vsaj 4000 obstoječih lokacij z ukrepi za povečanje zmogljivosti zalednega omrežja); (C) uvajanje 5G v ključnih gospodarskih dejavnostih bistvene storitve (43 projektov povezljivosti); ter (d) podporo raziskavam in razvoju, povezanim s 5G in 6G, za inovacijske ekosisteme (200 projektov) in ekosisteme kibernetske varnosti 5G.
|
244
|
C15.I6
|
M
|
Uvajanje tehnologije 5G: Zaključek projekta
|
Zaključek dodeljenih projektov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje projektov za (a) uvedbo 5G na glavnem nacionalnem ozemlju (na nekaterih območjih) in čezmejne prometne koridorje (4000 lokacij); (b) uvajanje 5G na nekaterih območjih, da bi do leta 2025 dosegli 75-odstotno pokritost prebivalstva v prednostnih pasovih 5G (vsaj 7000 novih ali obstoječih lokacij z novo opremo 5G in vsaj 4000 obstoječih lokacij z ukrepi za povečanje zmogljivosti njihovega zalednega omrežja); (C) uvajanje 5G v ključnih gospodarskih dejavnostih bistvene storitve (43 projektov povezljivosti); ter (d) podporo raziskavam in razvoju, povezanim s 5G in 6G, za inovacijske ekosisteme (200 projektov) in ekosisteme kibernetske varnosti 5G. Projekti se zaključijo v skladu z merili, določenimi v dodelitvi programa (cilj 243).
|
245
|
C15.I7
|
M
|
Začetek nacionalnega podpornega programa za kibernetsko varnost, inovacijskega programa za svetovno varnost in povezanih ukrepov.
|
Objava programov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek nacionalnega podpornega programa za kibernetsko varnost in inovacijskega programa za svetovno varnost ter drugih povezanih ukrepov (z dodeljenim proračunom v višini 311 000 000 EUR), ki se ukvarjajo s ključnimi industrijskimi vidiki, kot so:
— spodbujanje nacionalne industrije kibernetske varnosti za ustanavljanje, rast in razvoj podjetij v tem sektorju
— razvijanje rešitev in storitev z visoko dodano vrednostjo na področju kibernetske varnosti
— usposabljati in razvijati talente, specializirane na področju kibernetske varnosti
— Ukrepi internacionalizacije na področju kibernetske varnosti
— vzpostavitev predstavitvenega centra za razvoj infrastrukture za kibernetsko varnost in vzpostavitev novih storitev kibernetske varnosti, vključno s preskusnimi laboratoriji in simulatorji kibernetskih napadov
— razvoj certificiranja oznak kibernetske varnosti.
|
453
|
C15.I7
|
M
|
Začetek nacionalnega podpornega programa za kibernetsko varnost, inovacijskega programa za svetovno varnost in povezanih ukrepov.
|
Objava programov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Nadaljevanje izvajanja nacionalnega podpornega programa za kibernetsko industrijo in programa za inovacije na področju svetovne varnosti ter drugih povezanih ukrepov (z dodeljenim proračunom v višini 107 000 000 EUR poleg 311 000 000 EUR v okviru mejnika 245 za skupno dodelitev 418 000 000 EUR), ki se nanaša na ključne industrijske vidike, kot so:
— spodbujanje nacionalne industrije kibernetske varnosti za ustanavljanje, rast in razvoj podjetij v tem sektorju;
— razvijanje rešitev in storitev z visoko dodano vrednostjo na področju kibernetske varnosti
— usposabljati in razvijati talente, specializirane na področju kibernetske varnosti
— ukrepi za internacionalizacijo na področju kibernetske varnosti;
— vzpostavitev predstavitvenega centra za razvoj infrastrukture za kibernetsko varnost in vzpostavitev novih storitev kibernetske varnosti, vključno s preskusnimi laboratoriji in simulatorji kibernetskih napadov
— razvoj certificiranja oznak kibernetske varnosti.
|
246
|
C15.I7
|
T
|
Krepitev in izboljšanje zmogljivosti na področju kibernetske varnosti: Sredstva
|
—
|
Število
|
0
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Okrepitev in izboljšanje zmogljivosti za kibernetsko varnost z zagotovitvijo vsaj 100 virov za ukrepe ozaveščanja in komuniciranja na področju kibernetske varnosti. Digitalna znanja in spretnosti na področju kibernetske varnosti se razvijajo na vseh ravneh izobraževanja z razvojem posebnih virov, orodij in gradiv. Poleg tega se vzpostavi mednarodno vozlišče za kibernetsko varnost, ki sodeluje v evropski mreži centrov za kibernetsko varnost.
|
247
|
C15.I7
|
T
|
Krepitev in izboljšanje zmogljivosti na področju kibernetske varnosti: Linija za pomoč na področju kibernetske varnosti
|
|
Število
|
5 000
|
20 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Okrepitev zmogljivosti za kibernetsko varnost z izboljšanjem linije za pomoč pri kibernetski varnosti nacionalnega inštituta za kibernetsko varnost (INCIBE) z mesečno zmogljivostjo vsaj 20000 klicev na mesec. Ta telefonska številka za pomoč podpira tudi odstranjevanje posnetkov spolne zlorabe otrok iz spletnih virov (CSAM).
|
248
|
C15.I7
|
M
|
Zaključek projektov v okviru nacionalnega podpornega programa za kibernetsko varnost, inovacijskega programa za svetovno varnost in povezanih ukrepov.
|
Obvestilo o zaključku investicijskih projektov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek projektov, vključenih v nacionalni podporni program za kibernetsko varnost in inovacijski program za svetovno varnost, ter drugih povezanih ukrepov na naslednjih področjih (dodeljeni v mejniku 245):
— spodbujanje nacionalne industrije kibernetske varnosti za ustanavljanje, rast in razvoj podjetij v tem sektorju
— razvijanje rešitev in storitev z visoko dodano vrednostjo na področju kibernetske varnosti
usposabljanje in razvoj talentov na področju kibernetske varnosti,
— Ukrepi internacionalizacije na področju kibernetske varnosti
— vzpostavitev predstavitvenega centra za razvoj infrastrukture za kibernetsko varnost in vzpostavitev novih storitev kibernetske varnosti, vključno s preskusnimi laboratoriji in simulatorji kibernetskih napadov
— razvoj certificiranja oznak kibernetske varnosti
|
454
|
C15.I8
|
M
|
ČIP PERTE. Krepitev znanstvenih zmogljivosti, oblikovanja in inovativne proizvodnje: nagrada
|
Uradna objava dodelitve projektov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Vsaj 540 900 000 EUR dodeljenih projektom R & R & I na področju mikroelektronike in polprevodnikov, vključno z vzpostavitvijo in izboljšanjem infrastrukture za bele sobe, zasnovo, ustvarjanje in privabljanje talentov ali inovativno proizvodnjo.
|
455
|
C15.I8
|
T
|
ČIP PERTE. Krepitev znanstvenih zmogljivosti, oblikovanja in inovativne proizvodnje: izplačilo.
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
486,81
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Izplačilo vsaj 486 810 000 EUR za projekte R & R & I na področju mikroelektronike in polprevodnikov, vključno z vzpostavitvijo in izboljšanjem infrastrukture za bele sobe, zasnovo, ustvarjanje in privabljanje talentov ali inovativno proizvodnjo.
|
456
|
C15.I8
|
T
|
ČIP PERTE. Katedre in talenti na področju mikroelektronike
|
|
Število
|
0
|
13
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Ustanovitev in financiranje vsaj 13 univerzitetnih profesorjev, od katerih vsak traja tri leta in se financira iz mehanizma za okrevanje in odpornost, s poudarkom na mikroelektroniki za spodbujanje talentov v Španiji, povezanih z zasnovo in proizvodnjo polprevodnikov.
|
O.3.
Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 9 (C15.I9) – Sklad za financiranje CHIP
Ta ukrep vključuje javne naložbe v mehanizem, tj. finančni mehanizem CHIP, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja v španskem sektorju polprevodnikov, vključno z velikimi proizvodnimi obrati. Ta sklad deluje tako, da zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti, zagotavlja posojila, lastniški kapital in naložbe v navidezni lastniški kapital (ali njihovo kombinacijo). Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 10 750 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravlja Sociedad Estatal de Microelectrónica y Semiconductores (SEMyS) kot izvajalski partner. Sklad vključuje naslednje proizvodne vrstice:
·Direktna številka: Neposredne naložbe v podjetja, ki uporabljajo običajna posojila, participativna posojila ter udeležba v začasnem in manjšinskem kapitalu. Kapitalske naložbe sklada ne smejo povzročiti, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v končnem upravičencu presegel 49 % skupnega lastniškega kapitala.
·Sovlaganje v odprte livarne EU in integrirane proizvodne obrate: Za podporo industriji proizvodnje polprevodnikov v Španiji lahko sklad zagotavlja podporo kombiniranim finančnim instrumentom s posojili, lastniškim kapitalom in navideznim lastniškim kapitalom (ali njihovo kombinacijo), ki vključujejo zasebni in javni kapital v sodelovanju z javnimi podpornimi programi, ob upoštevanju zahtev glede upravljanja, navedenih v nadaljevanju.
Za izvedbo naložbe v instrument Španija in SEMyS podpišeta izvedbeni sporazum ali pa Španija odobri ustrezni pravni instrument in povezane dokumente, ki vključujejo naslednjo vsebino:
1.Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Začetno odločitev o naložbi Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa se z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade. Končna naložbena odločitev Sklada je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga naložbeni odbor ali ustrezni enakovredni upravljavski organ.
2.Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a.Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
b.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c.Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti naložbe v nove objekte, uporabljajo najboljšo razpoložljivo tehnologijo z najmanjšim vplivom na okolje v sektorju. Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3.Znesek, zajet s pravnim instrumentom in povezanimi dokumenti o vzpostavitvi mehanizma, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po ponovnem vlaganju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4.Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
a.Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
b.Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
c.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz uredb o ustanovitvi instrumenta, preden se zaveže k financiranju operacije.
d.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom SEMyS. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči ter zahtevami glede podnebnih in digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij ter spoštovanje pogojev veljavnega izvedbenega sporazuma ali uredbe in povezanih dokumentov o ustanovitvi instrumenta ter sporazumov o financiranju.
5.Zahteve za digitalne naložbe, ki jih izvaja izvajalski partner: vsaj 10 750 000 000 EUR naložb v mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k ciljem digitalnega prehoda v skladu s Prilogo VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
O.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje vračljive finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L63
|
C15.I9
|
M
|
Finančni instrument za čipe: Uradna odobritev mehanizma financiranja
|
Podpis izvedbenega sporazuma
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Podpis sporazuma o izvajanju s strani ministrstva in družbe SEMyS ali začetek veljavnosti uredbe in vseh povezanih dokumentov o ustanovitvi instrumenta.
|
L64
|
C15.I9
|
T
|
Finančni instrument za čipe: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (I)
|
|
|
0
|
25 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Mehanizem s končnimi upravičenci sklene pravne sporazume o financiranju za znesek, potreben za uporabo vsaj 25 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje).
Podpis splošnega protokola za ukrepanje, kot je opisan v španskem nacionalnem pravu ali enakovrednem diplomatskem instrumentu, se doseže tudi med špansko vlado in vložnikom zahtevka za vsaj en obrat za proizvodnjo polprevodnikov (bodisi sprednji ali zadnji) v obliki odprte livarne EU ali integriranega proizvodnega obrata, ki je najprej v skladu z opredelitvami iz evropskega akta o čipih.
SEMyS pripravi poročilo, v katerem podrobno navede, da vsaj 100-odstotni delež tega financiranja prispeva k ciljem digitalnega prehoda z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L65
|
C15.I9
|
T
|
Finančni instrument za čipe: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (II)
|
|
|
25 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Instrument je sklenil pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje).
SEMyS pripravi poročilo, v katerem podrobno navede, da vsaj 100-odstotni delež tega financiranja prispeva k ciljem digitalnega prehoda z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L66
|
C15.I9
|
M
|
Finančni instrument za čipe: Ministrstvo je naložbo zaključilo.
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija prerazporedi 10 750 000 000 EUR družbi SEMyS za instrument.
|
P. KOMPONENTA 16: Umetna inteligenca
Umetna inteligenca ima zaradi medsektorskega prodora, velikega vpliva, hitre rasti ter prispevka k izboljšanju produktivnosti in konkurenčnosti velik potencial za preobrazbo s tehnološkega, gospodarskega in socialnega vidika.
Glavni izzivi, ki jih obravnava ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost, so: (I) omejeno uporabo umetne inteligence v podjetjih, zlasti v MSP, (ii) vzpostavitev splošno dostopnih odložišč podatkov ter (iii) spodbujanje javnih in zasebnih naložb v inovacije na področju umetne inteligence. Komponenta temelji na nacionalni strategiji za umetno inteligenco (ENIA), ki je eden od glavnih načrtov digitalne agende španske vlade (España Digital 2025). Ta komponenta prispeva tudi k reševanju družbenih izzivov, zlasti k zmanjšanju razlik med spoloma (z ukrepi, namenjenimi ženskam), digitalnemu razkoraku, ekološkemu prehodu in teritorialni koheziji.
S tega vidika je cilj te komponente:
a)postaviti Španijo kot vodilno državo na področju znanstvene odličnosti in inovacij na področju umetne inteligence na interdisciplinarni način;
b)vodilna na svetovni ravni pri razvoju orodij, tehnologij in aplikacij za projekcijo in uporabo španskega jezika na področju umetne inteligence;
c)spodbujanje ustvarjanja kvalificiranih delovnih mest, krepitev usposabljanja in izobraževanja, spodbujanje španskih talentov in privabljanje talentov na svetovni ravni;
d)vključitev umetne inteligence kot dejavnika za izboljšanje produktivnosti španskega zasebnega sektorja, učinkovitosti javne uprave ter kot gonilne sile trajnostne in vključujoče gospodarske rasti;
e)ustvariti okolje zaupanja v zvezi z umetno inteligenco, tako v smislu tehnološkega razvoja, ureditve kot tudi družbenega učinka;
f)spodbujanje svetovne razprave o tehnološkem humanizmu z oblikovanjem forumov in dejavnosti ozaveščanja ter sodelovanjem v njih za razvoj etičnega okvira, ki bo zagotavljal individualne in kolektivne pravice državljanov;
g)opolnomočiti umetno inteligenco kot medsektorskega vektorja za reševanje velikih družbenih izzivov, zlasti za zmanjšanje razlik med spoloma in digitalnega razkoraka, da se podpreta ekološki prehod in teritorialna kohezija.
Ta komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju naložb v inovacije (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2019), izboljšanju dostopa do digitalnega učenja (priporočilo za posamezno državo št. 2 2020) ter spodbujanju javnih in zasebnih naložb ter spodbujanju digitalnega prehoda (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
P.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C16.R1) – Nacionalna strategija za umetno inteligenco
Cilj tega celovitega ukrepa je določiti okvir za izvajanje zaupanja vredne pregledne in vključujoče nacionalne strategije za umetno inteligenco, ki zagotavlja skladnost s temeljnimi načeli in vrednotami ter upošteva skupne želje državljanov. V ta namen ukrep vključuje tri zakonodajne reforme za določitev regulativnega in etičnega okvira za umetno inteligenco ter devet naložbenih projektov za podporo razvoju in uvajanju tehnologij, ki temeljijo na umetni inteligenci, v španskem gospodarstvu in družbi, kot so projekti na področju znanj in spretnosti, talentov in infrastrukture.
Ti ukrepi so razvrščeni v pet vzvodov politike:
·Regulativni in etični okvir (pravni akti):
a)nacionalna strategija za umetno inteligenco (ENIA): nacionalni načrt ukrepov in reform za uvedbo in razširitev tehnologij, ki temeljijo na umetni inteligenci, v špansko gospodarstvo in družbo z ustanovitvijo svetovalnega sveta za umetno inteligenco;
b)regulativni peskovniki: razvoj potrebnih zakonodajnih aktov, da se omogočijo regulativni peskovniki za uporabo umetne inteligence. Varna okolja ali peskovniki se uporabljajo za uvedbo novih postopkov in storitev, ki temeljijo na podatkih, tako v javnosti kot v zasebnem okolju. Lahko vladne agencije, uporabniki umetne inteligence in ustvarjalci repozitorijev podatkov izkoristijo varna okolja in peskovnike, po možnosti v okviru mreže vozlišč za digitalne inovacije, za uvedbo in urejanje novih proizvodov in aplikacij;
c)Opazovalnica za umetno inteligenco in certificiranje zaupanja: vključno z razvojem (i) načrta zaščite ranljivih skupin na področju umetne inteligence, vključno z delavskimi in socialnimi pravicami ter potrebami žensk, (ii) načrta za ozaveščanje o umetni inteligenci in zaupanja vanjo, (iii) opazovalnih skupin za etični in regulativni učinek algoritmov, ki vključujejo umetno inteligenco, (iv) zaupanja vredne strukture certificiranja in pečatov umetne inteligence za proizvode in storitve umetne inteligence ter (v) priprave in spodbujanja Listine o digitalnih pravicah.
d)Ustanovitev španske agencije (AESIA) za nadzor sistemov umetne inteligence, ki se uporabljajo v javnem in zasebnem sektorju. Agencija zlasti vsaj nadzoruje in spodbuja zagotavljanje pravic, povezanih z umetno inteligenco, razlaga rezultate razvoja regulativnih peskovnikov in izvaja ocene razvoja umetne inteligence za nadaljnji razvoj predpisov in smernic, ki urejajo umetno inteligenco.
·Spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij na področju umetne inteligence (projekti):
e)Naloge na področju raziskav, razvoja in inovacij: financiranje industrijskih raziskav ali eksperimentalnih razvojnih projektov na področju umetne inteligence za obravnavanje glavnih družbenih izzivov ali misij držav iz ENIA (tj. razlike med spoloma, ekološki prehod, teritorialna struktura in digitalni razkorak) v sektorjih, ki so zelo pomembni in zmogljivi za motnje in učinke (tj. energetika, mobilnost, biomedicina, podnebje, agroživilstvo, zdravje, turizem in gostinstvo);
f)multidisciplinarni inštitut za umetno inteligenco: ustanovitev multidisciplinarnega raziskovalnega središča, ki bo umetno inteligenco povezovalo z drugimi znanostmi, s posebnim poudarkom na nevrotehnologijah;
g)mreža odličnosti na področju umetne inteligence: vzpostavitev španske mreže odličnosti na področju umetne inteligence z interdisciplinarnimi programi usposabljanja in programi visoke specializacije ter mehanizmi za zaposlovanje in zadrževanje talentov, ki delujejo celostno za usklajevanje raziskav na nacionalni ravni.
·Privabljanje talentov (projekti):
h)Špansko vozlišče talentov: vzpostavitev informacijskega vozlišča za privabljanje in zadrževanje talentov na področju umetne inteligence, tj. španskega vozlišča talentov, ki naj bi služilo kot osrednja točka za zaposlovanje in povečanje talentov in tujih naložb, s posebnim poudarkom na potrebah žensk in naložbah s socialnim učinkom;
i)Akademski katedre: financiranje ustanovitve 10 do 15 začasnih akademskih katedre med 1. januarjem 2021 in 31. decembrom 2023 s poudarkom na osrednjih temah, kot so vpliv umetne inteligence na demokracijo, nastajajoči trendi umetne inteligence, ocene sistemov umetne inteligence, hibridizacija možganske umetne inteligence in biomedicinska umetna inteligenca.
·Podatkovne in tehnološke infrastrukture (projekti):
j)Načrt za tehnologijo naravnega jezika: cilj je razviti industrijo obdelave naravnega jezika ter sisteme strojnega prevajanja in pogovorov v Španiji, zlasti v španščini in souradnih jezikih;
k)krepitev strateških zmogljivosti superračunalništva: razvoj programa za lažji dostop do in uporabo MSP in poslovne strukture centrov za superračunalništvo v različnih regijah (kot so Ekstremadura, Galicija in Aragon) ter sprejetje kvantnega računalništva v projekte z različnimi temami, vključno z mobilnostjo in podnebnimi spremembami. Poleg tega se v okviru čipa PERTE razvoj kvantnih čipov okrepi s podpiranjem raziskav, razvoja in inovacij pri razvoju novih tehnologij kvantnih čipov.
·Vključevanje umetne inteligence v vrednostne verige (projekti):
l)poziv k dodelitvi nepovratnih sredstev za vključevanje umetne inteligence v vrednostne verige: program pomoči, s katerim se financirajo projekti eksperimentalnega razvoja, katerih tehnološka zrelost ustreza ravnem 6, 7 in 8. Financiranje projektov na teh ravneh tehnološke zrelosti pomeni močno podporo proizvodom, ki bi jih bilo mogoče skoraj sprejeti na trgu in bi se tako prenesli v vrednostno verigo;
m)Nacionalni program zelenih algoritmov: podporni program za razvoj zelenih algoritmov za čim večjo energijsko učinkovitost in zmanjšanje vpliva modelov umetne inteligence na okolje, hkrati pa podpira uporabo te tehnologije za odzivanje na različne okoljske izzive.
Reforme in naložbe se izvajajo z (i) razpisi za nepovratna sredstva, za naloge na področju raziskav, razvoja in inovacij, vključevanjem umetne inteligence v vrednostne verige in razvojem novih generacij tehnologij kvantnih čipov; (II) konvencije za podatkovne in tehnološke infrastrukture; (III) javna naročila za regulativni in etični okvir, nacionalni program zelenih algoritmov in načrt za naravni jezik; in (iv) konzorciji za multidisciplinarni inštitut za umetno inteligenco.
Reforma se izvede do 30. junija 2026.
P.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
249
|
C16.R1
|
M
|
Nacionalna strategija za umetno inteligenco
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
Q3
|
2020
|
Objava nacionalne strategije za umetno inteligenco. Cilji strategije so:
1. Umestitev Španije kot države, ki je zavezana spodbujanju znanstvene odličnosti in inovacij na področju umetne inteligence.
2. Projekcija španskega jezika na področju umetne inteligence.
3. Ustvarjanje kvalificiranih delovnih mest, spodbujanje in privabljanje talentov, s posebnim poudarkom na ženskah.
4. Vključitev umetne inteligence v proizvodni sistem za izboljšanje produktivnosti španskega podjetja.
5. Vzpostavitev zaupanja vrednega okolja v zvezi z umetno inteligenco.
6. Razvoj etičnega okvira, ki bo državljanom zagotavljal individualne in kolektivne pravice na področju umetne inteligence.
7. Krepitev vključujoče in trajnostne umetne inteligence; zlasti za premostitev razlik med spoloma in digitalnega razkoraka ter za podporo ekološkemu prehodu in teritorialni koheziji.
|
250
|
C16.R1
|
M
|
Listina o digitalnih pravicah
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Sprejetje s strani španske vlade in objava na uradni spletni strani Listine o digitalnih pravicah. Listina ni normativna, temveč je namenjena priznavanju novih izzivov pri uporabi in razlagi, ki jih predstavlja prilagajanje pravic digitalnemu okolju, ter v zvezi s tem predlagati načela in politike v zvezi s tem. Poleg tega predlaga tudi referenčni okvir za ukrepanje javnih organov, ki izkorišča in razvija vse možnosti in priložnosti sedanjega digitalnega okolja, hkrati pa preprečuje tveganja.
|
251
|
C16.R1
|
M
|
Podpora projektom na področju umetne inteligence
|
Objava in financiranje programskih nepovratnih sredstev
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 500 000 000 EUR proračunskih sredstev, dodeljenih za nepovratna sredstva za projekte raziskav in razvoja na področju umetne inteligence, špansko vozlišče za talente na področju umetne inteligence, multidisciplinarni inštitut za umetno inteligenco, mrežo odličnosti na področju umetne inteligence, načrt za tehnologijo naravnega jezika, akademske katedre, opazovalne skupine, zaupanja vredno certificiranje in pečat umetne inteligence, načrt za zaščito ranljivih skupin na področju umetne inteligence, načrt za ozaveščanje o umetni inteligenci in zaupanje vanje, nacionalni program za kvantno računalništvo in zelene algoritme.
|
458
|
C16.R1
|
M
|
Regulativni peskovniki in španska agencija za nadzor umetne inteligence (AESIA)
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Objava potrebnih zakonodajnih aktov v UL, da se omogočijo regulativni peskovniki za uporabo umetne inteligence, in kraljevega odloka o odobritvi notranjega statuta španske agencije za nadzor umetne inteligence. Slednji vključujejo: naravo in pravno ureditev Agencije (ki ji podeljuje pravno osebnost javnega prava, lastna sredstva in upravljavsko avtonomijo); njegov predmet, cilj in pristojnosti; ekološko strukturo in njen izbirni postopek; njen premoženjski, finančni in pogodbeni režim; ter njeno gospodarsko-proračunsko upravljanje in nadzor.
|
252
|
C16.R1
|
T
|
Obravnavane državne misije
|
—
|
Število
|
0
|
7
|
Q1
|
2026
|
Vsaj 7 projektov, financiranih za obravnavanje misij posameznih držav z inovativnimi rešitvami, ki temeljijo na umetni inteligenci, za obravnavanje ugotovljenih težav v teh misijah: zdravje, industrija, okolje, družba, energija, kmetijstvo in gospodarstvo, projekti se izvajajo s financiranjem skupnih projektov v višini približno 10000000 do 15 000 000 EUR.
|
253
|
C16.R1
|
M
|
Zaključek projektov na področju umetne inteligence
|
Obvestilo o zaključku investicijskih projektov
|
|
|
|
Q1
|
2026
|
Zaključek projektov na področju raziskav in razvoja na področju umetne inteligence, špansko vozlišče talentov na področju umetne inteligence, multidisciplinarni inštitut za umetno inteligenco, mreža odličnosti na področju umetne inteligence, načrt za tehnologijo naravnega jezika, akademskih stolov, opazovalnih skupin, zaupanja vrednega certificiranja in pečata umetne inteligence, načrta za zaščito ranljivih skupin na področju umetne inteligence, načrta za ozaveščanje in zaupanje na področju umetne inteligence, nacionalnega programa za kvantno računalništvo in zelene algoritme v skladu z merili iz javnih razpisov (cilj #251).
|
457
|
C16.R1
|
T
|
ČIP PERTE. Krepitev kvantnega ekosistema.
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
36
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Izplačilo vsaj 36 000 000 EUR za projekte raziskav, razvoja in inovacij na področju kvantnih tehnologij nove generacije, vključno s podporo za razvoj kvantne strojne in programske opreme ter kvantne vmesne programske opreme, razvoj alternativnih kubic in s tem povezanih potrebnih pilotnih linij, kvantne komunikacije in kriptografijo, tehnologije kvantnega interneta, meroslovja in kvantnega zaznavanja.
|
Q. KOMPONENTA 17: Znanost, tehnologija in inovacije
Španska strategija za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027 predvideva znatno rast naložb v raziskave, razvoj in inovacije v Španiji, ki naj bi leta 2027 dosegle 2,12 % BDP. V zvezi s tem je glavni cilj te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost izboljšati španski sistem znanosti, tehnologije in inovacij z reformo njegovega upravljanja, izboljšanjem usklajevanja med akterji, povečanjem njegove učinkovitosti ter pospešitvijo naložb v raziskave, razvoj in inovacije z naslednjimi elementi:
a)Razvoj jasnega in predvidljivega regulativnega okvira, ki bo izboljšal upravljanje sektorja, povečal učinkovitost javnih politik na področju raziskav, razvoja in inovacij, izboljšal prenos znanja ter spodbujal naložbe v raziskave, razvoj in inovacije;
b)naložbe v infrastrukturo, opremo in človeški kapital;
c)naložbe v prenos znanja, regionalne raziskave, razvoj in inovacije, nacionalne projekte na področju raziskav, razvoja in inovacij ter javno-zasebna partnerstva; in
d)naložbe v raziskave, razvoj in inovacije v strateških sektorjih zdravja, okolja, podnebnih sprememb in energije, mikroelektronike in polprevodnikov, trajnostne avtomobilske ter letalske in vesoljske industrije.
Ta komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju naložb v inovacije in energijsko učinkovitost ter o povečanju učinkovitosti politik, ki podpirajo raziskave in inovacije (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2019), spodbujanju javnih in zasebnih naložb ter raziskav in inovacij ( priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020), o izboljšanju usklajevanja na vseh ravneh upravljanja (priporočilo za posamezno državo št. 4 iz leta 2020) ter o osredotočanju naložb v zeleni in digitalni prehod, zlasti na spodbujanje raziskav in inovacij (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2021).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
Q.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C17.R1): Reforma zakonodaje o znanosti, tehnologiji in inovacijah
Cilj tega ukrepa je okrepiti regulativni okvir za sektor znanosti, tehnologije in inovacij, da bi izboljšali upravljanje in usklajevanje sektorja, ustvarili privlačno znanstveno kariero in izboljšali prenos znanja iz raziskav v uporabne proizvode/storitve za družbo. Španija zlasti posodobi Zakon št. 14/2011 o znanosti, tehnologiji in inovacijah, izboljša usklajevanje politik na področju znanosti, raziskav in inovacij, izboljša upravljanje in usklajevanje španskega sistema znanosti, tehnologije in inovacij, uvede novo znanstveno kariero in izboljša prenos znanja.
Ta ukrep je povezan z naložbami, vključenimi v predloge C17.I1, C17.I4 in C17.I5, opisane spodaj.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2022.
Reforma 2 (C17.R2): Španska strategija za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027 ter pospešeni razvoj informacijskega sistema za znanost, tehnologijo in inovacije
Ukrep vključuje sprejetje španske strategije za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027 s strani španske vlade. V strategiji so določeni splošni cilji za sektor v obdobju 2021–2027. Da bi se okrepil prenos znanja, je strategija združila predhodno ločene strategije za znanost in tehnologijo ter strategijo za inovacije. Strategija zagotavlja krovni okvir za usmerjanje nacionalnih in regionalnih načrtov za raziskave, razvoj in inovacije. V ta namen je Španija sprejela strategijo o strategiji pametne specializacije Španije v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), ki zagotavlja strukturo za prihodnje regionalne strategije pametne specializacije.
Strategijo je razvil Svet za znanstveno, tehnološko in inovacijsko politiko, ki mu je predsedovalo ministrstvo za znanost in inovacije ter v katerem so zastopana ključna ministrstva in regije. O strategiji so potekala posvetovanja s ključnimi deležniki, vključno z zasebnim sektorjem, javnimi raziskovalnimi organizacijami in civilno družbo. Za spremljanje in ocenjevanje strategije je bil ustanovljen odbor s predstavniki države, regij, gospodarskih in socialnih akterjev, znanstvene in inovativne skupnosti ter civilne družbe.
V strategiji so določena letna poročila o spremljanju, vmesna ocena (do decembra 2023) in končna ocena strategije se objavi. V ocenah bo obravnavan tudi napredek pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, izdanih Španiji na področju raziskav in razvoja. Poleg tega je namen tega ukrepa zlasti okrepiti informacijski sistem za znanost, tehnologijo in inovacije ter izboljšati zbiranje in analizo podatkov za spremljanje španske strategije za znanost, tehnologijo in inovacije.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 3 (C17.R3): Reorganizacija javnih raziskovalnih organizacij ter racionalizacija njihove strukture in delovanja
Cilj tega ukrepa je po analizi izzivov povečati učinkovitost javnih raziskovalnih organizacij z reorganizacijo javnih raziskovalnih organizacij, vključno z njihovo strukturo upravljanja. V začetku leta 2021 je strokovni odbor izvedel analizo javnih organov in ugotovil, da imajo večje, neodvisne in prožne raziskovalne agencije boljše strukture za konkuriranje.
Na podlagi te analize Španija v španski nacionalni raziskovalni svet (Centro Superior de Investigaciones Científicas, CSIC) vključi tri organizacije PRO: nacionalni inštitut za raziskave v kmetijstvu in hrani (Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria, INIA), španski inštitut za oceanografijo (Instituto Español de Oceanografía, IEO) in španski inštitut za geologijo in rudarstvo (Instituto Geológico Minero de España, IGME). Ta reorganizacija bo okrepila strokovno zmogljivost Španije na področju ribiške politike, agroživilskega in ekološkega prehoda. Vsi trije javni organi imajo pravno ureditev državne agencije, ki zagotavlja večjo prožnost in okvir, ki temelji na uspešnosti, vzpostavljen v večletni pogodbi o upravljanju. Poleg tega Španija uvede oblikovanje proračuna glede na uspešnost. Reforma krepi upravljanje, ocenjevanje uspešnosti in nadzor nastalega subjekta.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Naložba 1 (C17.I1): Dopolnilni raziskovalni in razvojni načrti z avtonomnimi skupnostmi
Cilj tega ukrepa je spodbuditi usklajevanje državne ravni z regijami na področju raziskav, razvoja in inovacij z oblikovanjem dopolnilnih načrtov za raziskave, razvoj in inovacije, ki se bodo sofinancirali iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter regij. Ta novi instrument bo tudi poglobil sodelovanje med regijami, saj določajo skupne prednostne naloge v okviru svojih regionalnih strategij pametne specializacije (RIS3).
V skladu s špansko strategijo za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027 bodo dopolnilni načrti izboljšali ustvarjanje znanja in tehnološke inovacije, usklajevanje različnih ravni upravljanja ter spodbudili teritorialno gospodarsko preobrazbo na naslednjih strateških področjih: kvantna komunikacija, energija in zeleni vodik, agroživilski sektor, biotska raznovrstnost, astropofizika in visokoenergijska fizika, pomorska znanost, znanost o materialih in biotehnologija, ki se uporablja za zdravje. Da bi vzpostavili teritorialne sinergije, je v dopolnilnih načrtih predvideno sodelovanje več regij v programu z možnostjo sodelovanja v več programih. Zato je mogoče posebne regionalne zmogljivosti vključiti v več načrtov in jih izkoristiti. Načrti trajajo dve ali tri leta in od regij zahtevajo obveznosti sofinanciranja.
Ukrepi v okviru te naložbe vključujejo podpis osmih finančnih sporazumov med ministrstvom za znanost in inovacije ter regijami.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 2 (C17.I2): Krepitev zmogljivosti, infrastrukture in opreme državnega sistema za znanost, tehnologijo in inovacije
Ta naložba se osredotoča na zagotavljanje, izboljšanje in posodabljanje tehnične znanstvene opreme in infrastrukture sistema raziskav, razvoja in inovacij, da se omogočijo odlične raziskave in izboljša konkurenčnost sistema.
Ta naložba podpira infrastrukturo in opremo v sektorju znanosti, tehnologije in inovacij z razpisi za zbiranje predlogov. Z naložbo se financira tudi obnova, posodobitev ali nova strateška nacionalna infrastruktura, kot so: infrastrukturo objekta tretje stopnje biološke varnosti za soočanje z novimi izzivi prenosljivih patogenov, izgradnjo novega fitogenetskega obrata, ustanovitev novega centra za napredno optiko in nadgradnjo infrastrukture Centro de Investigaciones Energéticas, Medioambientales y Tecnológicas ( CIEMAT) s potrebno infrastrukturo za izvajanje raziskav na področju energije iz obnovljivih virov. Posebni ukrepi v okviru te naložbe, ki jih je treba podpreti, vključujejo velike znanstvene infrastrukture s sedežem v Španiji, zlasti tiste, ki so vključene v „Map of Unique Scientific and Technical Infrastructures“ (ICTS)(Mapa de Infraestructuras Científicas y Técnicas Singulares). Poleg tega bo naložba podpirala evropsko in mednarodno infrastrukturo, kot sta med drugim CERN in globoka podzemna izkušnja.
Poleg tega naložba vključuje vrsto razpisov za nepovratna sredstva za povečanje zmogljivosti za internacionalizacijo španskega sistema za raziskave, razvoj in inovacije, vključno z: razpis za upravljanje evropskih projektov, razpis za raziskave Evropa 2020, razpis za odličnost Evropa 2020, 2022 in 2023. Naložba predvideva tudi digitalizacijo upravljanja raziskav in razvoja.
Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo z razpisi za zbiranje predlogov in neposrednimi javnimi naložbami.
Poleg tega naložbe v okviru strateškega projekta za čip za okrevanje in gospodarsko preobrazbo (PERTE Čip) podpirajo raziskovalne razvojne in inovacijske projekte v vrednostni verigi sektorjev polprevodnikov in mikroelektronike. Zlasti se izvedejo naložbe v gradnjo, povečanje površine, okrepitev obstoječe infrastrukture in opreme na področju čistih sob (nacionalni center za mikroelektroniko CSIC in enotna znanstvena in tehnična infrastruktura (ICTS) porazdeljena MICRONANOFABS) ter v ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju polprevodnikov, povezanih s superračunalništvom (Mare Nostrum 5, Španska mreža superračunalnikov (RES) in nacionalna komunikacijska mreža za izobraževanje in raziskave (RedIRIS), ter prispevek Španije k Skupnemu podjetju za okvirni sporazum o partnerstvu za razvoj obsežne evropske pobude za visokozmogljivostno računalništvo z ekosistemom, ki temelji na RISC-V.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 3 (C17.I3): Novi zasebni, interdisciplinarni, javni projekti na področju raziskav, razvoja in inovacij, preskusi konceptov in dodeljevanje pomoči na podlagi mednarodnih konkurenčnih razpisov. Vrhunske raziskave in razvoj, usmerjene v družbene izzive. Predkomercialna javna naročila
Cilj ukrepov v okviru te naložbe je okrepiti ustvarjanje znanja, prenos znanja in javno-zasebna partnerstva na področju raziskav, razvoja in inovacij. Z ukrepi v okviru teh naložb se okrepijo raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zasebnem sektorju, sodelovanje med javnimi raziskovalnimi organizacijami in zasebnim sektorjem pa se okrepi. Cilj ukrepa je tudi povečati dejavnosti na področju raziskav, razvoja in inovacij na strateških področjih, kot sta zeleni in digitalni prehod, ter povečati internacionalizacijo španskih raziskovalnih skupin.
V okviru te naložbe je predvidenih devet razpisov za zbiranje predlogov: (1) razpis za potrditev koncepta financira projekte v zgodnjih fazah predkonkurenčnega razvoja, da se pospeši preoblikovanje znanstvenih spoznanj v proizvode ali storitve, 2) razpis za interdisciplinarne projekte financira projekte javno-zasebnih konzorcijev, ki krepijo konkurenčnost španskih raziskav, razvoja in inovacij, 3) razpis za projekte raziskav, razvoja in inovacij, povezanih z zelenim in digitalnim prehodom, 4) razpis za projekte javno-zasebnega sodelovanja za financiranje projektov z višjo stopnjo tehnološke pripravljenosti, usmerjeno v doseganje rezultatov, ki so blizu trgu, 5) razpis za projekte mednarodnega sodelovanja za financiranje projektov španskih javnih raziskovalcev, ki so del projektov, izbranih za financiranje v okviru partnerstev v okviru programa Obzorje 2020 in programa Obzorje Evropa, 6) razpis za raziskave in razvoj za obravnavanje družbenih izzivov, vključno z varno, učinkovito in čisto energijo ali kibernetsko varnostjo, 7) razpis za financiranje predkomercialnih javnih naročil, imenovanega zavezništvo za inovacije, 8) razpis za projekte raziskav, razvoja in inovacij na področju polprevodnikov („misije za znanost in inovacije, povezane s čipom PERTE“) in 9) razpis za potrditev koncepta na področju polprevodnikov.
Naložbe v okviru tega ukrepa se izvedejo v obdobju 2020–2026, pri čemer bodo razpisi za zbiranje predlogov in predkomercialna javna naročila skoncentrirani v obdobju 2020–2025, izvajanje nekaterih kompleksnejših naložb pa bo trajalo do leta 2026.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): (I) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, katerih rezultat so tehnološko nevtralni rezultati na ravni njihove uporabe; (II) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki podpirajo alternative z majhnimi vplivi na okolje, za katere obstajajo; ali (iii) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki so osredotočeni predvsem na razvoj alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju za tiste dejavnosti, za katere ne obstaja tehnološko in ekonomsko izvedljiva alternativa z majhnim vplivom.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 4 (C17.I4): Nova znanstvena kariera
Cilj te naložbe je spodbujati stabilno znanstveno kariero. Povezan je s C17.R1. Posodobljeni zakon o znanosti vključuje novo znanstveno kariero v Španiji, ki zagotavlja okvir za vse raziskovalno osebje, vključno z univerzitetnim osebjem. Sistem zagotavlja preglednost pri imenovanju osebja, prožnost, mobilnost in stabilnost raziskovalne poklicne poti.
Podpora je v obliki nepovratnih sredstev, ki se dodelijo prek konkurenčnih razpisov v naslednjih programih: 1) Doctores Industriales Grant, štiriletni program za doktorske študente v podjetju (50 mest), 2) štipendija Torres Quevedo, triletni program za doktorskega raziskovalca v podjetju (170 mest), 3) štipendija Juan de la Cierva za usposabljanje, dvoletni program za doktorske študije v akademskih ustanovah, vključuje štipendijo za mobilnost (1,200 mest) in 4) štipendijo Juan de la Cierva, triletni program za doktorski študij v akademskih ustanovah, vključuje štipendijo za raziskave (650 mest). Ta ukrep vključuje tudi zagonski raziskovalni sveženj za 750 raziskovalcev s stabilnimi pogodbami v akademskih ustanovah ali javnih raziskovalnih organizacijah ter poseben sveženj za zagon raziskav za 25 raziskovalcev na področju mikroelektronike in polprevodnikov. Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo s konkurenčnimi razpisi za nepovratna sredstva.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 5 (C17.I5): Prenos znanja
Cilj te naložbe je spodbujati prenos tehnologije in podpirati prenos rezultatov raziskav o inovativnih tehnologijah. Ta naložba je povezana z reformo C17.R1; posodobljeni zakon o znanosti podpira prenos znanja s spodbujanjem mobilnosti raziskovalcev, ustvarjanjem prožnega pravnega instrumenta za sovlaganje v tehnološka zagonska podjetja in preoblikovanjem strukture spodbud, da bo prenos znanja ustrezno priznan v plačilu raziskovalca, skupaj s tradicionalno raziskovalno dejavnostjo.
Ti ukrepi vključujejo šest posebnih ukrepov za izboljšanje prenosa znanja: (1) razpis „Inovacijski ekosistemi, ki temeljijo na mrežah odličnosti Cervera“, 2) izboljšanje zmogljivosti in usmeritve uradov za prenos rezultatov raziskav, 3) poziva k dodelitvi nepovratnih sredstev Cervera tehnološkim centrom, raziskovalnim centrom ter malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo za izvajanje raziskav in razvoja na področju prednostnih tehnologij, 4) poziv k podpori španskim MSP z evropskim pečatom odličnosti, 5) podpori tveganega kapitala za sovlaganje in vlaganje v podjetja s strateškimi tehnologijami prek sklada za prenos tehnologije ter 6) podporo za NEOTEC, tekoči okvirni program za raziskave in razvoj v podporo ustanavljanju in utrjevanju podjetij, ki temeljijo na tehnologiji.
Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo predvsem z razpisi za zbiranje predlogov.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): (I) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, katerih rezultat so tehnološko nevtralni rezultati na ravni njihove uporabe; (II) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki podpirajo alternative z majhnimi vplivi na okolje, za katere obstajajo; ali (iii) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki so osredotočeni predvsem na razvoj alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju za tiste dejavnosti, za katere ne obstaja tehnološko in ekonomsko izvedljiva alternativa z majhnim vplivom.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 6 (C17.I6): Zdravje
Cilj te naložbe je spodbujati razvoj raziskav in inovacije v zdravstvenem sektorju. Ukrep vključuje naslednje vrste ukrepanja:
1) naložbe na področju naprednih terapij, nastajajočih zdravil in personalizirane medicine,
2) ukrepe za krepitev strateških zmogljivosti in internacionalizacijo nacionalnega zdravstvenega sistema,
3) ukrepi Instituto de Salud Carlos III za podporo zmogljivostim za boj proti nalezljivim boleznim in globalnim grožnjam, zlasti Nacionalnega centra za mikrobiologijo, Nacionalnega centra za epidemiologijo in Nacionalne šole za poklicno medicino ter nacionalne šole za zdravje,
4) sodelovanje v večdržavnem projektu „The Genome of Europe“ v okviru pobude „1 milijon Genomes“,
5) ukrepe za krepitev zmogljivosti, povezane z raziskavami nalezljivih bolezni, drugimi svetovnimi nevarnostmi za zdravje in staranjem prebivalstva,
6) ukrepi v okviru programa PERTE Vanguard Health za: I) okrepi in internacionalizira industrijske zmogljivosti v zdravstvenem sektorju s podporo španskemu sodelovanju v večdržavnih projektih na področju raziskav, razvoja in inovacij, ii) podporo raziskavam in razvoju, povezanim z diagnostiko redkih bolezni, iii) podporo raziskavam, razvoju in inovacijam na področju personalizirane precizne medicine, iv) razvoju platforme za beljakovino in metabolomiko na inštitutu Instituto de Salud Carlos III (ISCIII), v) posodobitev, razširitev in izboljšanje človeške infrastrukture ISCIII za biomonitoring ter vi) razvoj in posodobitev kliničnih raziskovalnih enot, usmerjenih v bolnike, ter
7) nepovratni del posojil zdravstveni industriji kot dopolnilo naložbi C17.I10 (posojila za zdravstveno ter letalsko in vesoljsko industrijo).
Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo z razpisi za zbiranje predlogov, javnimi in zasebnimi naložbami rizičnega kapitala ter neposrednimi javnimi naložbami.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 7 (C17.I7): Okolje, podnebne spremembe in energija
Cilj tega ukrepa je spodbujati razvoj raziskav in inovacije na področju okolja, podnebnih sprememb in energetike. Ukrep podpira: 1) projekti raziskav, razvoja in inovacij, povezani s trajnostno plastiko v krožnem gospodarstvu, proizvodnjo alternativne plastike in trajnostnim ravnanjem s plastičnimi odpadki, 2) projektom o podnebnih spremembah in vplivu na vodne rezerve, 3) projektom o visokotehnoloških komponentah pri energetskem prehodu, zlasti v zvezi s shranjevanjem energije in razvojem prototipa obratov za zajemanje CO2 iz industrijskih procesov v energetsko intenzivnih panogah, ki jih izvaja Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC). Kadar so vključene naprave v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki so vsaj nižje od ustreznih referenčnih vrednosti,
dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, pa so izključene,
4) raziskovalni projekt o strateških kovinah za energetski prehod in 5) ustanovitev centra za raziskave in razvoj shranjevanja energije v Extremaduri, da bi spodbudili tehnološki in znanstveni odziv na upravljanje proizvodnje zelene energije, zlasti v zvezi z uporabo vodika v industriji, pa tudi proizvodnjo, shranjevanje in prevoz zelenega vodika. Ukrep podpira tudi krepitev zmogljivosti, ki se bo izvajala v centru za usposabljanje znanstvenikov in raziskovalcev na področju energetike in shranjevanja energije.
Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo kot javni razpisi.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): (I) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, katerih rezultat so tehnološko nevtralni rezultati na ravni njihove uporabe; (II) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki podpirajo alternative z majhnimi vplivi na okolje, za katere obstajajo; ali (iii) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki so osredotočeni predvsem na razvoj alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju za tiste dejavnosti, za katere ne obstaja tehnološko in ekonomsko izvedljiva alternativa z majhnim vplivom.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 8 (C17.I8): Trajnostne raziskave, razvoj in inovacije v avtomobilski industriji
Cilj tega ukrepa je spodbujati razvoj raziskav in inovacije v trajnostnem avtomobilskem sektorju. Cilj ukrepa je zlasti: 1) podpiranje razvoja sestavnih delov in platform izključno za električna vozila, priključna hibridna vozila in vozila na vodikov pogon, 2) spodbujanje raziskav in razvoja na področju avtonomne vožnje in povezane mobilnosti z razvojem nove arhitekture vozil strojne in programske opreme ter 3) prilagajanje proizvodnih območij sestavnih delov in sistemov izključno za električna, priključna hibridna vozila in vozila na vodikov pogon. Projekte izvajajo poslovni konzorciji treh do osmih podjetij (vsaj eno mora biti MSP), ki trajajo največ tri leta.
Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo z razpisi za zbiranje predlogov.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): (I) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, katerih rezultat so tehnološko nevtralni rezultati na ravni njihove uporabe; (II) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki podpirajo alternative z majhnimi vplivi na okolje, za katere obstajajo; ali (iii) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki so osredotočeni predvsem na razvoj alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju za tiste dejavnosti, za katere ne obstaja tehnološko in ekonomsko izvedljiva alternativa z majhnim vplivom.
Naložba se izvede do 30. junija 2024.
Naložba 9 (C17.I9): Aerospace
Cilj tega ukrepa je spodbujati razvoj raziskav in inovacije v letalskem in vesoljskem sektorju s poudarkom na ukrepih v okviru te naložbe, povezanih z nizkoogljičnimi ali brezogljičnimi letalskimi tehnologijami in aeronavtiko. Cilj ukrepa je izboljšati industrijske zmogljivosti, povezane s prihodnjimi nizko- in brezemisijskimi zrakoplovi, kritičnim tehnološkim razvojem v zvezi z brezpilotnimi zrakoplovi, vkrcanimi sistemi, večnamenskimi zrakoplovi in naprednimi proizvodnimi sistemi, ki vključujejo ustvarjanje digitalnih dvojčkov, spodbujanje učinkovitosti in manjšo porabo virov ali manjši vpliv na okolje. V okviru nacionalnega vesoljskega tehnološkega programa ukrep podpira tudi letalsko in vesoljsko industrijo s financiranjem raziskav, razvoja in inovacij, posodabljanjem proizvodnih zmogljivosti, digitalizacijo in tehnologijo ter razvojem in izvajanjem zelenih tehnologij, ki prispevajo k trajnosti sektorja. Interesna področja vključujejo dostop do vesolja, opazovanje Zemlje, optične in varne komunikacijske sisteme ter satelitske konstelacije. Ukrepi v okviru te naložbe se izvajajo z razpisi za zbiranje predlogov in javnimi naročili.
Poleg tega se kot dopolnilo naložbi C17.I10 (posojila za zdravstveno ter letalsko in vesoljsko industrijo) v to naložbo vključi nepovratni del posojil letalski in vesoljski industriji.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), merila za upravičenost iz razpisne dokumentacije za prihodnje razpise za projekte ali javna naročila izključujejo naslednji seznam dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. . Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): (I) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, katerih rezultat so tehnološko nevtralni rezultati na ravni njihove uporabe; (II) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki podpirajo alternative z majhnimi vplivi na okolje, za katere obstajajo; ali (iii) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki so osredotočeni predvsem na razvoj alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju za tiste dejavnosti, za katere ne obstaja tehnološko in ekonomsko izvedljiva alternativa z majhnim vplivom.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
V.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
254
|
C17.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona 14/2011 z dne 1. junija o znanosti, tehnologiji in inovacijah.
|
Določba zakona o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona o znanosti, tehnologiji in inovacijah za izboljšanje usklajevanja med različnimi ravnmi upravljanja politik na področju znanosti, raziskav in inovacij, izboljšanje upravljanja in usklajevanja španskega sistema znanosti, tehnologije in inovacij, uvedba nove znanstvene poklicne poti in izboljšanje prenosa znanja.
|
255
|
C17.R2
|
M
|
Objava španske strategije za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027
|
Objava španske strategije za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Španska strategija za znanost, tehnologijo in inovacije (EECTI) določa splošno strategijo, ki jo morajo na področju raziskav, razvoja in inovacij upoštevati vse javne uprave, vključno z regionalno in lokalno ravnjo. Strategija je strategija pametne specializacije za Španijo. Ustanovi se odbor za spremljanje strategije, v katerem sodelujejo predstavniki države, regij, gospodarskih in socialnih deležnikov ter znanstvene skupnosti. Strategija temelji na načelu usklajevanja različnih ravni uprave in je zasnovana za zagotavljanje vidika spola v raziskavah, razvoju in inovacijah. Namen strategije je okrepiti javno-zasebno sodelovanje, spodbujati prenos znanja, obdržati talente in razviti znanstveno kariero, zagotoviti ustrezne davčne spodbude za podporo raziskavam, razvoju in inovacijam v zasebnem sektorju ter vključiti vidik spola.
|
256
|
C17.R2
|
M
|
Vmesna ocena španske strategije za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027
|
Dogovor v Consejo de Política Científica, Tecnológica y de Innovación in objava ocene na spletišču ministrstva za znanost in inovacije.
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vmesna ocena, ki jo opravi odbor za spremljanje španske strategije za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027, se objavi decembra 2023. Kazalniki, ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju, so dogovorjeni v Consejo de Política Científica, Tecnológica y de Innovación (v katerem je zastopanih 17 avtonomnih skupnosti), okvirni seznam teh kazalnikov in iskanje podatkov so določeni v španski strategiji za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027. Sistem znanosti, tehnologije in inovacij se uporablja za zbiranje podatkov o napredku pri izvajanju strategije.
|
257
|
C17.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o reorganizaciji javnih raziskovalnih organizacij.
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o reorganizaciji javnih raziskovalnih organizacij (PROs). Cilj tega je izboljšati upravljavsko in znanstveno svetovalno zmogljivost treh organizacij proizvajalcev z zmanjšano kritično maso z vključitvijo v večje organizacije proizvajalcev, in sicer z: I) izboljšanje konkurenčnega položaja nastalega PRO, ii) izboljšanje njihove učinkovitosti in iii) zagotavljanje upravne prožnosti.
|
258
|
C17.I1
|
T
|
Sporazumi, ki jih je ministrstvo za znanost in inovacije podpisalo z avtonomnimi skupnostmi za izvajanje „dopolnilnih načrtov za raziskave in razvoj“.
|
—
|
Število
|
|
4
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Štirje sporazumi, ki jih je ministrstvo za znanost in inovacije podpisalo z avtonomnimi skupnostmi za izvajanje „dopolnilnih načrtov za raziskave in razvoj“ v višini najmanj 140 000 000 EUR. Sporazumi omogočajo strateško usklajevanje in sinergije med regionalnimi in nacionalnimi strategijami pametne specializacije.
|
259
|
C17.I2
|
T
|
Nagrade za projekte za izboljšanje nacionalnih znanstvenih infrastruktur in zmogljivosti španskega sistema za znanstveno tehnologijo in inovacije ter dvostranske sporazume, podpisane z mednarodnimi subjekti, in druge instrumente za financiranje projektov evropske in mednarodne infrastrukture.
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
|
300,2
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava v nacionalni zbirki podatkov o subvencijah v višini vsaj 255 155 000 EUR, dodeljenih za projekte za izboljšanje nacionalnih znanstvenih infrastruktur, zmogljivosti španskega sistema za znanstveno tehnologijo in inovacije ter sporazume, podpisane z mednarodnimi subjekti, in druge instrumente za financiranje projektov v vrednosti vsaj 45 000 000 EUR na področju evropske in mednarodne infrastrukture (CERN, DUNE, HKK, ESS-lund, Harmony in SKA).
|
260
|
C17.I2
|
T
|
Dokončanje vseh projektov za izboljšanje znanstvene infrastrukture in zmogljivosti španskega sistema za znanstveno tehnologijo in inovacije, vključno s projekti o evropski in mednarodni infrastrukturi.
|
—
|
%
|
|
100
|
Q3
|
2026
|
Zaključenih 100 % raziskovalnih in inovacijskih projektov (za vsaj 676 000 000 EUR) v skladu s ciljem, katerega cilj je izboljšanje znanstvene infrastrukture in zmogljivosti španskega sistema za znanstveno tehnologijo in inovacije s prenovo znanstvene opreme, posodobitvijo obrata BSL3, vzpostavitvijo nove fitogenske infrastrukture, opremljanjem CIEMAT (Centro deInvestigaciones Energéticas, Medioambientales y Tecnológicas) spotrebno infrastrukturo za izvajanje raziskav na področju energije iz obnovljivih virov (vključno z vodikom in shranjevanjem), ustanovitev centra za napredno optično infrastrukturo ter infrastrukturo za raziskave in razvoj v skladu z „Načrti Estratégicosde Infrastructuras científicas y Técnicas Singulares“, projektiza podporo evropski in mednarodni infrastrukturi (CERN, DUNE, HKK, ESS-lund, Harmony in SKA) ter z naložbami, kot so nakup in obnova znanstvene opreme, gradnja čistih prostorov na področju polprevodnikov in mikronanotehnologije ter krepitev zmogljivosti na področju visokozmogljivostnega računalništva in komunikacije.
|
261
|
C17.I3
|
T
|
Dodelitev novih zasebnih, interdisciplinarnih, javnih projektov na področju raziskav, razvoja in inovacij, konceptnih testov, mednarodnih konkurenčnih razpisov ter vrhunskih raziskav in razvoja, usmerjenih v družbene izzive
|
|
(V milijonih EUR)
|
|
897
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava dodelitve vsaj 897 000 000 EUR v UL v okviru naslednjih razpisov: razpis za potrditev konceptnih projektov (80 000 000 EUR), razpis za interdisciplinarne projekte v strateških vrsticah (73 000 000 EUR), razpis za projekte raziskav in razvoja, povezane z zelenim in digitalnim prehodom (296 000 000 EUR), razpis za projekte javno-zasebnega sodelovanja (140 000 000 EUR), razpis za raziskave in razvoj za reševanje družbenih izzivov (230 000 000 EUR) in razpis za projekte mednarodnega sodelovanja (78 000 000 EUR). Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
262
|
C17.I3
|
T
|
Odobritev projektov na področju raziskav in inovacij, pri čemer je vsaj 35 % povezanih z zelenim in digitalnim prehodom
|
—
|
Število
|
|
3 110
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Odobrenih je bilo vsaj 3110 projektov raziskav in inovacij, pri čemer je vsaj 35 % projektov povezanih z zelenim in digitalnim prehodom, vključno s 110 projekti, povezanimi s čipom PERTE. Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
263
|
C17.I4
|
T
|
Podpora znanstvenim raziskovalnim karieram s štipendijami in nepovratnimi sredstvi
|
—
|
Število
|
|
2 070
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Španska znanstvena raziskovalna kariera se krepi s podporo vsaj 2070 raziskovalcev v okviru programa Incorporation Juan de la Cierva, programa usposabljanja Juana de la Cierva, programa industrijskega doktorskega študija in programa Torres Quevedo. Poleg tega je vsaj 775 raziskovalcev prejelo „paket za zagonska podjetja na področju raziskav“ v okviru stabilne pogodbe, podobne Tenure Track, od katerih je 25 raziskovalcev prejelo paket zagonskih raziskav CHIP.
|
264
|
C17.I4
|
T
|
Zaključek štipendij in štipendij za podporo španski znanstveni raziskovalni karieri
|
—
|
Število
|
|
2 070
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Špansko znanstveno raziskovalno kariero krepi vsaj 2070 raziskovalcev, ki so zaključili program Incorporation Juan de la Cierva, program usposabljanja Juan de la Cierva, program industrijskega doktorskega študija in program Torres Quevedo.
|
265
|
C17.I5
|
T
|
Inovativna podjetja, ki temeljijo na tehnologiji, so v okviru programa INNVIERTE prejela kapital za okrepitev svojih raziskovalnih dejavnosti v zgodnji fazi.
|
—
|
Število
|
|
45
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Za spodbujanje prenosa tehnologije in pomoč pri oblikovanju inovativne poslovne strukture, ki temelji na inovativnih tehnologijah, je vsaj 45 inovativnih podjetij, ki temeljijo na tehnologiji, prejelo kapital v okviru programa INNVIERTE za okrepitev svojih raziskovalnih dejavnosti v zgodnji fazi. Vse te družbe so prejele tudi naložbe zasebnega sektorja. Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
266
|
C17.I5
|
T
|
Podpora mladim podjetjem, ki temeljijo na tehnologiji, pri izvajanju njihovega poslovnega načrta.
|
—
|
Število
|
|
348
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Z razpisi za nepovratna sredstva NEOTEC naj spodbuja prenos tehnologije in pomaga pri ustanavljanju novih podjetij, ki bodo temeljila na inovativnih tehnologijah: Najmanj 348 novih podjetij, ki temeljijo na tehnologiji, odobrenih za izvajanje njihovega poslovnega načrta. Ta podjetja bi morala biti stara tri leta ali manj in bi morala biti inovativna podjetja, kot so opredeljena v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
459
|
C17.I5
|
T
|
Zaključek projektov za spodbujanje prenosa tehnologije in podporo prenosu rezultatov raziskav o inovativnih tehnologijah
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
|
118.8
|
Q3
|
2026
|
Zaključek naslednjih projektov v skupnem znesku 118 800 000 EUR
Dodeljeni projekti vključujejo naslednje:
— Poziv k inovacijskim ekosistemom, ki temeljijo na mrežah odličnosti Cervera
— Izboljšanje zmogljivosti in usmeritev uradov za prenos rezultatov raziskav
— Razpis za nepovratna sredstva Cervera tehnološkim centrom, raziskovalnim centrom ter malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo za izvajanje raziskav in razvoja na področju prednostnih tehnologij
— Poziv k podpori španskim MSP z evropskim pečatom odličnosti
|
267
|
C17.I6
|
T
|
Podpora projektom za krepitev strateških zmogljivosti in internacionalizacije nacionalnega zdravstvenega sistema, projektom v zvezi s strategijo precizne personalizirane medicine in prispevkom k javnemu in zasebnemu naložbenemu nosilcu v napredno zdravljenje.
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
|
436.2
|
Q1
|
2024
|
Objava vsaj 436 185 000 EUR v UL, dodeljenih:
* 174 000 000 EUR za projekte za krepitev strateških zmogljivosti in internacionalizacijo nacionalnega zdravstvenega sistema, vključno z:
— 80 000 000 EUR za nagrado za strateške ukrepe na področju zdravja
— 75 000 000 EUR nepovratnih sredstev za povečanje znanstvenih zmogljivosti raziskovalnih centrov, povezanih z nacionalnim zdravstvenim sistemom, in nepovratnih sredstev za predloge, povezane s financiranjem znanstvene in tehnične opreme, vključno z obnovo znanstveno-tehnične opreme ob zastaranju,
— 6 000 000 EUR za nepovratna sredstva za pečat odličnosti Instituto de Salud Carlos III;
— Nepovratna sredstva v višini 13 000 000 EUR za javno-zasebna partnerstva za vključitev okolja GMP/LPG v raziskovalne skupine SNS, tj. nepovratna sredstva za internacionalizacijo nacionalnega zdravstvenega sistema
* 140 500 000 EUR za projekte, povezane s strategijo za personalizirano medicino, vključno z:
— Splošni razpis v višini 29 500 000 EUR za personalizirano medicino
— Razpis v višini 91 500 000 EUR za posebne programe za personalizirano medicino
— Razpis v višini 15 000 000 EUR za načrt personaliziranega in naprednega zdravljenja
— Poziv v višini 4 500 000 EUR za internacionalizacijo personalizirane medicine v Španiji
Ukrepi za internacionalizacijo zdravstvenega sistema podpirajo položaj Španije v evropskem zdravstvenem sektorju s spodbujanjem sodelovanja Španije v programu EU HEALTH in programu Obzorje Evropa. Omogoča financiranje raziskovalnih in inovacijskih grozdov, ki so del skupnih čezmejnih projektov načrtovanja programov, izbranih za financiranje v okviru partnerstev Obzorje Evropa in Obzorje 2020, kot so sofinanciranje ERA-Net, evropske pobude za skupno načrtovanje programov ali mednarodne pobude za skupno načrtovanje programov, pobude iz členov 187 in 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in partnerstva, vzpostavljena v okvirnem programu Obzorje Evropa.
*In vsaj 1 prispevek v višini 36 685 000 EUR za javno-zasebna naložbena sredstva v naprednih terapijah.
* 85 000 000 EUR za ukrepe v okviru PERTE za zdravstveno varstvo: I.) poziv k skupnim misijam ministrstva za zdravje ter ministrstva za znanost in inovacije na področju redkih bolezni; (ii) poziv k skupnim misijam ministrstva za zdravje ter ministrstva za znanost in inovacije pri izvajanju precizne medicine; iii) poziv k naložbam v usposabljanje, nadgrajeno infrastrukturo, zasnovo in opremo za raziskovalne zmogljivosti enot za klinične raziskave, usmerjene v bolnike.
|
268
|
C17.I6
|
T
|
Dokončanje vseh projektov za krepitev razvoja raziskav in inovacij v zdravstvenem sektorju.
|
|
%
|
|
100
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek vseh projektov v skupnem znesku 527 126 000 EUR.
Dodeljeni projekti, vključno z naslednjimi razpisi:
* V zvezi s krepitvijo strateških zmogljivosti in internacionalizacijo nacionalnega zdravstvenega sistema:
strateški ukrepi na področju zdravja
projekti za povečanje znanstvenih zmogljivosti raziskovalnih centrov, povezanih z nacionalnim zdravstvenim sistemom,
— predlogi v zvezi s financiranjem znanstvene in tehnične opreme, vključno z obnovo znanstveno-tehnične opreme ob zastaranju,
— projekti za pečat odličnosti Instituto de Salud Carlos III; in
javno-zasebna partnerstva za vključitev okolja GMP/LPG v raziskovalne skupine SNS.
* V zvezi s strategijo za personalizirano medicino:
— projekti splošnega razpisa za personalizirano medicino
— projekti razpisa za načrt personaliziranega in naprednega zdravljenja
— projekti razpisa za internacionalizacijo personalizirane medicine v Španiji
* Vsaj dve dokapitalizaciji za izvajanje kliničnih preskušanj (faza II in III) zdravil za napredno zdravljenje
|
460
|
C17.I6
|
T
|
Izplačilo sredstev za projekte raziskav in razvoja v okviru programa PERTE Zdravje
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
|
243
|
Q3
|
2026
|
V okviru programa PERTE Zdravje je bilo izplačanih 243 000 000 EUR za naslednje projekte na področju raziskav in razvoja:
— projekti za krepitev in internacionalizacijo industrijskih zmogljivosti zdravstvenega sektorja,
— projekti za skupne misije za redke bolezni, vključno z ALS in nevromuskularnimi boleznimi,
— projekti za skupno misijo na področju precizne medicine,
— vzpostavitev platforme za beljakovine in metabolomiko na Instituto de Salud Carlos III (ISCIII),
— projekti za posodobitev infrastrukture ISCIII za biomonitoring; in
— projekti za nadgradnjo kliničnih raziskovalnih enot, usmerjenih v bolnike, da se nadgradi njihova infrastruktura, zasnova ali oprema za njihove raziskovalne zmogljivosti, usposabljanje na področju kliničnih raziskav ali razviti uradi za nadzor kliničnih raziskav.
|
269
|
C17.I7
|
M
|
Center za raziskave in razvoj shranjevanja energije
|
Center zgrajen in opremljen
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Center za raziskave in razvoj za shranjevanje energije je zgrajen in opremljen v Extremaduri, da bi spodbudili tehnološki in znanstveni odziv na upravljanje proizvodnje zelene energije, zlasti v zvezi z uporabo industrijskega vodika, ter proizvodnjo, shranjevanjem in prevozom zelenega vodika. Center vključuje eksperimentalne predstavitvene zmogljivosti za preskušanje in potrjevanje rešitev za shranjevanje energije. Opremljena je s potrebno znanstveno in tehnično opremo.
Consejo Superior de Investigaciones Científicas je izvedel naslednje naložbe:
— Projekti raziskav, razvoja in inovacij, povezani s trajnostno plastiko v krožnem gospodarstvu, proizvodnjo
alternativne plastike in trajnostno ravnanje s plastičnimi odpadki
— projekt o podnebnih spremembah in vplivu na vodne rezerve
— projekt o visokotehnoloških komponentah v energetskem prehodu, zlasti v zvezi s shranjevanjem energije in razvojem prototipa obratov za zajemanje CO2 iz industrijskih procesov v energetsko intenzivnih panogah s strani CSIC
— raziskovalni projekt o strateških kovinah za energetski prehod
Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
270
|
C17.I8
|
T
|
Podpora projektom raziskav, razvoja in inovacij na področju trajnostne avtomobilske industrije
|
—
|
Število
|
|
35
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Vsaj 35 podjetij, ki so prejela projekte raziskav, razvoja in inovacij na področju trajnostne avtomobilske industrije za povečanje tehnološke zmogljivosti podjetij na področjih, povezanih z razvojem sistemov za shranjevanje energije z zelo nizkimi emisijami in visoko možnostjo recikliranja, visokoučinkovitimi sistemi za mobilnost na vodik, avtonomno vožnjo in povezano mobilnostjo ali prilagajanjem proizvodnih okolij z varnimi in trdnimi sistemi za interakcijo med človekom in strojem v pametnem proizvodnem okolju. Projekti zagotavljajo skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), dejavnostmi, ki niso bile izbrane in financirane, ter ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Projekti so:
— razvoj sestavnih delov in platform za električna, priključna hibridna vozila in vozila na vodikov pogon
—avtonomna vožnja in povezana mobilnost, razvoj nove arhitekture strojne in programske opreme vozil
— prilagoditev proizvodnih območij sestavnih delov in sistemov za električna, priključna hibridna vozila in vozila na vodikov pogon.
Projekte izvajajo poslovni konzorciji treh do osmih podjetij (vsaj eno mora biti MSP), največ tri leta in z minimalnim proračunom 5 000 000 EUR.
|
461
|
C17.I9
|
M
|
Objava razpisov za raziskave, razvoj in inovacije v letalskem in vesoljskem sektorju.
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Objava dodelitve 70 000 000 EUR v okviru razpisov za projekte raziskav, razvoja in inovacij v letalstvu v okviru načrta za vesoljsko tehnologijo v UL. Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
271
|
C17.I9
|
T
|
Podpora projektom raziskav, razvoja in inovacij na področju letalstva in vesolja s poudarkom na nizkih in brezemisijskih emisijah
|
—
|
Število
|
|
65
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 65 podjetij je s podporo načrta Aeronáutica prejelo projekte na področju raziskav, razvoja in inovacij na področju letalstva s poudarkom na nizkih in ničelnih emisijah, vključno z naložbami, povezanimi z letalskimi in vesoljskimi tehnologijami in aeronavtiko. Projekte izvajajo poslovni konzorciji s tremi do šestimi podjetji (vsaj eno mora biti MSP), ki trajajo največ tri leta. Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
272
|
C17.I9
|
T
|
Dokončanje projektov raziskav, razvoja in inovacij na področju letalstva in vesolja s poudarkom na nizkih in brezemisijskih emisijah
|
—
|
Število
|
|
81
|
Q3
|
2026
|
Vsaj 81 podjetij je s podporo načrta Aeronáutica zaključilo svoje projekte raziskav, razvoja in inovacij na področju letalstva s poudarkom na nizkih in ničelnih emisijah, vključno z naložbami, povezanimi z letalskimi in vesoljskimi tehnologijami in aeronavtiko, ter za izvajanje predkomercialnih javnih naročil za razvoj tehnologije in inovacij na področju satelita za opazovanje Zemlje. Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
462
|
C17.I9
|
T
|
Izplačilo sredstev za projekte v okviru programa PERTE Aerospace.
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
|
90
|
Q3
|
2026
|
V okviru programa za vesoljsko tehnologijo izplačilo vsaj 90 000 000 EUR nepovratnih sredstev in nepovratnih posojil za projekte na področju raziskav, razvoja in inovacij. Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
V.3 Opis naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 10 (C17.I10) – Podpora za posojila v okviru PERTE Health in PERTE Aerospace
Naložba zadeva uporabo podpore v obliki posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za spodbujanje zasebnih naložb v zdravstvenem ter letalskem in vesoljskem sektorju v okviru PERTE Health in PERTE Aerospace.
V okviru PERTE za zdravje je cilj ukrepa okrepiti znanstvene, tehnološke in inovacijske zmogljivosti v zdravstvenem sektorju. Ukrep podpira naložbe zlasti z: 1) posojila podjetjem v zdravstvenem sektorju za podporo dejavnostim, kot so raziskave, razvoj in inovacije, industrijsko širitev, posodobitev in posodabljanje proizvodnih procesov ter razvoj in izvajanje trajnostnih procesov; 2) naložbe družbe INNVIERTE v tehnološka in inovativna španska podjetja v zdravstvenem sektorju; in 3) posojila raziskovalnim centrom nacionalnega zdravstvenega sistema za razširitev njihovih raziskovalnih in tehnoloških razvojnih zmogljivosti.
V okviru programa PERTE Aerospace je cilj ukrepa okrepiti znanstvene, tehnološke in inovacijske zmogljivosti v letalskem in vesoljskem sektorju. Ukrep podpira naložbe s posojili podjetjem v letalskem in vesoljskem sektorju v dejavnosti, kot so raziskave, razvoj in inovacije, industrijsko razširjanje, posodobitev in posodabljanje proizvodnih procesov, digitalizacija in tehnološka nadgradnja ter razvoj in izvajanje trajnostnih procesov.
Vsa vrnjena sredstva, povezana s finančnimi operacijami, se uporabijo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
Za zagotovitev, da je ukrep skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), pravni sporazumi med subjektom izvršiteljem in subjektom, ki je prejemnik nagrade, ter naknadna naložbena politika finančnega instrumenta:
-V primeru posojil in jamstev: izključitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami] in obrati za mehansko-biološko obdelavo. Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): (I) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, katerih rezultat so tehnološko nevtralni rezultati na ravni njihove uporabe; (II) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki podpirajo alternative z majhnimi vplivi na okolje, za katere obstajajo; ali (iii) tiste ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe, ki so osredotočeni predvsem na razvoj alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju za tiste dejavnosti, za katere ne obstaja tehnološko in ekonomsko izvedljiva alternativa z majhnim vplivom.
-V primeru instrumentov tveganega kapitala: zahteva, da podjetja sprejmejo načrte za zeleni prehod v skladu z opredelitvijo iz člena 19a(2)(a)(iii) Direktive 2013/34/EU (spremenjena z Direktivo (EU) 2022/2464), če več kot 50 % njihovih neposrednih prihodkov v predhodnem poslovnem letu izhaja iz naslednjega seznama dejavnosti in sredstev: I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami
]
in obrati za mehansko biološko obdelavo.
-Izvajalec zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo upravičenca.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
V.4 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je začetek ukrepa, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L67
|
C17.I10
|
T
|
Naložbe v kapitalsko podporo v zdravstvenem sektorju
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
27
|
Q3
|
2026
|
Izplačilo v višini 27 000 000 EUR s strani Innvierte v inovativnih in tehnoloških podjetjih v zdravstvenem sektorju kot lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital. Ocena projektov v okviru te naložbe zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), kot je določeno v opisu ukrepa.
|
L68
|
C17.I10
|
T
|
Dodelitev sredstev v obliki posojil za podporo zdravstvenemu ter letalskemu in vesoljskemu sektorju
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
181.6
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Zaveza družbe CDTI za posojila v višini 181 600 000 EUR za naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, industrijsko razširitev, posodobitev proizvodnih procesov in izvajanje zelenih tehnologij v zdravstvenem ter letalskem in vesoljskem sektorju.
|
L69
|
C17.I10
|
T
|
Izplačilo sredstev v obliki posojil za podporo zdravstvenemu ter letalskemu in vesoljskemu sektorju
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
461.7
|
Q3
|
2026
|
Izplačilo konzorcija CDTI v višini 461 700 000 EUR posojil za naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, industrijsko razširitev, posodobitev proizvodnih procesov in izvajanje zelenih tehnologij v zdravstvenem ter letalskem in vesoljskem sektorju.
|
L70
|
C17.I10
|
T
|
Povečanje zmogljivosti nacionalnega zdravstvenega sistema za raziskave in razvoj.
|
|
Število
|
0
|
4
|
Q3
|
2026
|
Dokončanje naložbenih projektov za krepitev raziskovalnih in tehnoloških razvojnih zmogljivosti vsaj štirih raziskovalnih centrov nacionalnega zdravstvenega sistema.
|
R. KOMPONENTA 18: Obnova in razširitev zmogljivosti nacionalnega zdravstvenega sistema
Zdravstvena kriza je pokazala moč španskega nacionalnega zdravstvenega sistema, vendar je razkrila tudi težave, s katerimi se sooča pri obvladovanju razmer, ki zahtevajo predvidevanje, hitro odzivanje in usklajevanje, ter potrebo po odpravi obstoječih strukturnih težav, povezanih z demografskimi, socialnimi, tehnološkimi ali gospodarskimi trendi. Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava naslednje izzive: I) ranljivost za svetovno zdravstveno krizo, ii) preoblikovanje zdravstvenega sistema zaradi staranja prebivalstva, iii) enakost spolov ter iv) dolgoročna vzdržnost in odpornost sistema.
Cilji te komponente so:
·Pripraviti zdravstveni sistem za preprečevanje in obravnavanje morebitnih globalnih groženj za zdravje, kot je sedanja pandemija COVID-19, s povečanjem javnozdravstvenih zmogljivosti in sistemov epidemiološkega spremljanja.
·Zagotoviti najhitrejšo, kakovostno in varno zdravstveno storitev, ne glede na vire pacientov, kraj njihovega prebivališča, spol, izvor ali starost.
·Ohranjati ljudi v središču zdravstvenega sistema, izboljšati njihovo udeležbo in preoblikovati zdravstveno varstvo v skladu s potrebami ljudi in skupnosti.
·Zagotoviti informacijske sisteme, ki merijo ne le dejavnosti, temveč tudi končne rezultate na področju zdravja.
·Dejavno spodbujati zdravje in dobro počutje ter preprečevati bolezni in odvisnost skozi vse življenje.
·Privabiti in obdržati najboljše strokovnjake, ki jim ponujajo priložnosti za individualni in kolektivni razvoj.
·Prehod na digitaliziran nacionalni zdravstveni sistem, ki ustvarja informacije in znanje ter krepi raziskave in inovacije na področju zdravja kot gonilo delovnih mest, rasti, produktivnosti in inovacij.
·Zagotoviti zadostno in trajnostno financiranje za reševanje novih zdravstvenih izzivov sodobne in razvite družbe ter zagotoviti učinkovitost porabe.
·Okrepiti in razviti usklajevanje in upravljanje na več ravneh pri upravljanju nacionalnega zdravstvenega sistema ter okrepiti teritorialno kohezijo. Dejavno spodbujati strategije za doseganje enakosti spolov v zdravstvenem sistemu.
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost podpira obravnavanje priporočil za posamezne države glede učinkovitega boja proti pandemiji ter krepitve zmogljivosti in odpornosti zdravstvenega sistema v zvezi z zdravstvenimi delavci ter osnovnimi medicinskimi proizvodi in infrastrukturo (priporočilo za posamezno državo št. 1 iz leta 2020) ter podpiranjem zaposlovanja z ukrepi za ohranjanje delovnih mest, učinkovitimi spodbudami za zaposlovanje ter razvojem znanj in spretnosti (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
R.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C18.R1) – Krepitev primarnega in skupnostnega zdravstvenega varstva
Krepitev primarnega zdravstvenega varstva je eden najpomembnejših zdravstvenih izzivov, s katerimi se bo Španija soočala v prihodnjih letih. Cilji te reforme so boljši odzivi na nastajajoče zdravstvene težave, izboljšanje individualnih izkušenj z oskrbo za vse, preprečevanje bolezni in povečanje vloge primarnega zdravstvenega varstva.
Reforma vključuje pripravo in izvajanje akcijskega načrta za razvoj strateškega okvira za krepitev osnovne oskrbe in oskrbe v skupnosti, ki so ga centralna vlada in avtonomne skupnosti sprejele leta 2019. Akcijski načrt temelji na področjih ukrepanja, v katerih je treba oblikovati regionalno izvajanje projektov. To vključuje izboljšanje postopkov kliničnega upravljanja, razširitev in obnovo diagnostične opreme v zdravstvenih domovih, razvoj informacijske tehnologije, usposabljanje strokovnjakov ali izboljšanje infrastrukture zdravstvenih centrov ter zdravstvenih služb in služb za ukrepanje ob nesrečah. Akcijski načrt odobri medteritorialni svet. Njegovo izvajanje ne bo financirano iz načrta za okrevanje in odpornost.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 2 (C18.R2) – reforma sistema javnega zdravstva
Cilj reforme je vzpostaviti splošen in celovit okvir za zagotavljanje javnega zdravja. Vključuje razvoj ambicioznejšega, bolj povezanega in bolj jasnega sistema javnega zdravja z naslednjimi ukrepi:
- Strategija javnega zdravja, s katero se vzpostavi splošen in integriran okvir, ki se bo upošteval v vseh politikah javnega zdravja in traja pet let, z vmesnimi ocenami vsaki dve leti, v katerih se analizira stopnja izvajanja. Strategijo odobri medteritorialni svet nacionalnega zdravstvenega sistema.
- Mreža za nadzor javnega zdravja in nov državni center za javno zdravje, ki se ustanovita z zakonom ali kraljevim odlokom vlade.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 3 (C18. R3) – Krepitev kohezije, pravičnosti in univerzalnosti
Cilj te reforme je dodatno okrepiti dostop do splošnega zdravstvenega varstva v Španiji, enakopraven dostop do zdravstvenega varstva in kohezijo v zdravstvenem varstvu med različnimi ozemlji države. Reforma je sestavljena iz treh stebrov:
- Zakon o pravičnosti, univerzalnosti in koheziji nacionalnega zdravstvenega sistema. Cilji zakona so: I) zagotoviti dostop do zdravstvenega varstva za vse, ii) vključiti predstavnike pacientov v organe upravljanja španskega nacionalnega zdravstvenega sistema, (iii) omejiti uporabo novih doplačil, (iv) spremeniti opredelitev socialnih in zdravstvenih koristi v portfelju storitev nacionalnega zdravstvenega sistema, v) zagotoviti usklajevanje med zdravstvenimi in socialnimi organi, vi) uvesti oceno učinka za vse regulativne spremembe na tem področju in vii) reformirati uporabo farmacevtskih izdelkov v nacionalnem zdravstvenem sistemu. Ta zakon spremlja poglobljena ocena učinka, v kateri so preučeni tudi njegovi učinki na dolgoročno vzdržnost javnih financ, in se objavi.
- Preusmeritev zelo zapletene oskrbe v zdravstvenem sistemu s konsolidacijo in razvojem mreže kontaktnih točk (CSUR) ter preureditvijo zelo zapletene oskrbe zunaj sistema CSUR.
- Povečati skupni portfelj javnih zdravstvenih storitev. Ta reforma bo razširila in izboljšala storitve skupnega portfelja zobozdravstveno oskrbo, genomsko medicino, ortopedsko in protetično oskrbo ter preventivno oskrbo.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 4 (C18. R4) – Krepitev poklicnih znanj in spretnosti ter zmanjšanje zaposlovanja za določen čas
Namen reforme je odpraviti pomanjkanje medicinskih sester in zdravnikov, zmanjšati uporabo pogodb za določen čas, izboljšati delovne pogoje ter izboljšati usposabljanje in poklicni razvoj.
Reforma zajema dve področji:
1.Sprememba zakona, ki ureja zdravstvene delavce v Španiji (okvirni statut za statutarno osebje zdravstvenih storitev), da se zmanjša število začasnih zaposlitev. V postopku spreminjanja zakona se pripravijo poročila o njegovem gospodarskem vplivu in zlasti o dolgoročnih učinkih zakona o vzdržnosti javnih financ. Sprememba se dopolni z drugimi pravno zavezujočimi pravili in spremljevalnimi ukrepi za:
I.Zagotoviti napotitev strokovnjakov na nekatera geografska območja, ki niso dovolj izkoriščena s spodbujevalnimi ukrepi.
II.Izboljšati okolje in delovne pogoje z ukrepi, ki prispevajo k strokovnemu razvoju in zadržijo talente v španskem sistemu, z izboljšanjem gospodarskih razmer, pa tudi z odpiranjem možnosti na področju zdravstvenega varstva, poučevanja in raziskav.
2.Začetek veljavnosti kraljevega odloka za izboljšanje sistema specializiranega zdravstvenega usposabljanja. Kraljevi odlok ureja medsektorsko usposabljanje na področju specializacij na področju zdravstvenih ved, posebna področja usposabljanja ter postopek potrjevanja in priznavanja specialističnih kvalifikacij na področju zdravstvenih ved.
Ta reforma je povezana z reformo 1 v komponenti 11 (C11.R1).
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 5 (C18.R5) – Reforma ureditve zdravil in izboljšanje dostopa do zdravil
Glavni cilj te reforme je posodobiti španski regulativni okvir za zdravila in medicinske pripomočke s spremembo zakona o jamstvih in racionalni uporabi zdravil in medicinskih pripomočkov (kraljeva zakonska uredba 1/2015 z dne 24. julija), ki je zakonodaja, ki trenutno vzpostavlja ustrezen regulativni okvir v Španiji. Sistem je treba zlasti prilagoditi novemu prelomnemu znanstvenemu razvoju, poglobiti ukrepe za racionalizacijo porabe za farmacevtske izdelke, spodbuditi racionalno uporabo zdravil in uvesti spremembe glede na izkušnje med pandemijo. V postopku priprave zakona se pripravijo poročila o njegovem gospodarskem vplivu in zlasti o dolgoročnih učinkih zakona o vzdržnosti javnih financ.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 1 (C18.I1) – Naložbeni načrt za visokotehnološko opremo v nacionalnem zdravstvenem sistemu
V Španiji je stopnja zastarelosti opreme višja od evropskega povprečja in nižja povprečna gostota opreme na prebivalca, vendar z nekaterimi izjemami, kot so skenerji MRI. Geografska porazdelitev opreme je prav tako neuravnotežena. Cilj te naložbe je obnoviti obstoječo opremo in Španiji zagotoviti dodatno visokotehnološko medicinsko opremo.
Naložba zajema:
- Obnova opreme zaradi zastarelosti.
- Povečanje zalog opreme za uravnoteženje medregionalnih razlik in postopno doseganje povprečja Evropske unije v smislu števila na milijon prebivalcev, s posebnim poudarkom na območjih na španskem ozemlju, ki so v primerjavi z nacionalnim povprečjem slabo pokrita na prebivalca.
Načrt vključuje naslednje vrste opreme: linearni pospeševalniki, računalniško aksialna tomografija (CAT), vključno s pospeševalniki načrtovanja; magnetna resonanca, pozitronska emisijska tomografija (PET), pozitronska emisijska tomografija in CAT (PET-CAT), gama komora, digitalna brakvioterapija, žilna angiografija, nevrorradiološka angiografija in hemodinamične sobe.
Naložba se izvede do 31. decembra 2023.
Naložba 2 (C18.I2) – Ukrepi za okrepitev preprečevanja in spodbujanja zdravja
Cilj te naložbe je okrepiti preventivno oskrbo. Osredotoča se zlasti na spodbujanje zdravega načina življenja in okolja. Zajema področja, kot so: boj proti kajenju, preprečevanje uživanja alkohola, spodbujanje duševnega zdravja, spodbujanje zdravega življenjskega okolja in življenjskega sloga, načrt za odpornost proti antimikrobikom in preprečevanje raka, vključno z razširjanjem evropskega kodeksa proti raku.
Naložba se izvede do 31. decembra 2023.
Naložba 3 (C18.I3) – Povečane zmogljivosti za odzivanje na zdravstvene krize
Pandemija je pokazala, da je treba okrepiti zmogljivosti za nadzor, zgodnje odkrivanje in hitro odzivanje na kritične razmere ter okrepiti zmogljivosti laboratorijev in zdravstvenih ustanov. Ta naložba vključuje sklop ukrepov, namenjenih povečanju zmogljivosti za odzivanje na prihodnje zdravstvene krize:
1. Opremo za novi državni center za javno zdravje;
2. Javni informacijski sistem za nadzor zdravja, ki bo razširil, izboljšal in povezal obstoječe informacijske sisteme za nalezljive in nenalezljive bolezni v Španiji;
3. Dokončanje univerzitetne bolnišnice Melilla in gradnja nove stavbe nacionalnega centra za dozimetrijo;
4. Povečanje zmogljivosti preskusnega laboratorija za individualno zaščitno opremo na nacionalnem inštitutu za varnost in zdravje pri delu;
5. Krepitev nacionalnega centra za hrano;
6. Tehnološke naložbe v Agencijo za zdravila in nacionalno organizacijo za presaditev;
7. Ocena uspešnosti nacionalnega zdravstvenega sistema med pandemijo.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 4 (C18.I4) – Usposabljanje zdravstvenih delavcev in viri za izmenjavo znanja ter izboljšanje zdravljenja bolnikov z redkimi boleznimi
Cilj te naložbe je okrepiti spretnosti in kompetence zdravstvenih delavcev s posebnim poudarkom na usposabljanju, povezanem z reformami in naložbami te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost. Namenjen je tudi spodbujanju orodij, ki zdravstvenim delavcem omogočajo izmenjavo znanja, da bi izboljšali usklajevanje in kakovost zdravstvenega varstva, tudi na prednostnih področjih, ki jih zajema ta komponenta. Poleg tega je njegov cilj izboljšati zdravljenje bolnikov z redkimi boleznimi.
Naložba zajema pet področij:
·Stalno usposabljanje na naslednjih področjih: uporaba zdravstvenih tehnologij in informacijskih sistemov, nadzor javnega zdravja in epidemiologije, varnost pacientov in strokovnjakov, racionalna uporaba diagnostičnih in terapevtskih virov, zgodnje odkrivanje raka, duševno zdravje, okoljsko zdravje, preprečevanje dejavnikov tveganja, zgodnje odkrivanje nasilja na podlagi spola, zgodnje odkrivanje zlorabe otrok, bioetike, oskrbe ob koncu življenjske dobe, klinična komunikacija, z dokazi podprta medicina, skupinsko delo, raziskovalna metodologija, razvoj vodstvenih spretnosti odgovornih za zdravstvene centre, usposabljanje mentorjev za specializirano zdravstveno usposabljanje in usposabljanje ocenjevalcev stalnega izobraževanja.
·Vzpostavitev sistema za ocenjevanje in priznavanje nereguliranih znanj in spretnosti, ki so jih pridobili strokovnjaki v nacionalnem zdravstvenem sistemu
·Sodelovalna orodja za obravnavanje zelo zapletenih pogojev.
·Razvoj računalniško podprtega kartiranja za vizualizacijo skupnih virov in storitev za zgodnjo oskrbo in genomsko medicino v Španiji.
·Dokončanje pilotnih projektov za opremljanje nacionalnega zdravstvenega sistema z interoperabilnimi zmogljivostmi, infrastrukturo, opremo in informacijskimi sistemi, da se olajša izboljšanje zdravstvenega varstva pacientov z redkimi boleznimi.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 5 (C18.I5) – Načrt za racionalizacijo porabe farmacevtskih izdelkov in spodbujanje trajnostnosti ter razširitev portfelja genomskih storitev v nacionalnem zdravstvenem sistemu
Ta naložba vključuje izvajanje načrta za racionalizacijo uporabe zdravil in medicinskih pripomočkov. Cilj načrta je doseči naslednje cilje:
·uporaba medicinskih izdelkov samo, kadar so potrebni, in uporaba tistih, ki so stroškovno najučinkovitejši, če se uporabljajo;
·zmanjšati polifarmacevtsko (več kot pet zdravil) in nepotrebno uporabo zdravil;
·zmanjšanje klinične negotovosti, povezane z novimi zdravili, s povečanjem znanstvenih spoznanj, izboljšanjem razpoložljivih informacij in zmanjšanjem finančne negotovosti.
·razširitev portfelja genomskih storitev v nacionalnem zdravstvenem sistemu
Načrt vključuje vzpostavitev ali nadaljnji razvoj treh sistemov za izboljšanje ocenjevanja zdravil in zdravstvenih tehnologij v Španiji:
1.Vzpostavitev mreže za vrednotenje zdravil v nacionalnem zdravstvenem sistemu: Razvije se tehnološka platforma za upravljanje in izmenjavo poročil o oceni in določanju položaja zdravil (ki analizirajo dodano vrednost novih zdravil na podlagi njihove stroškovne učinkovitosti) v različnih fazah razvoja.
2.Razširitev sistema zdravil z velikim učinkom (VALTERMED). To orodje temelji na registru upravnih, kliničnih in terapevtskih podatkov za sledenje in analizo začetnega stanja in razvoja bolnikov po začetku farmakološkega zdravljenja. Cilj tega novega orodja se vključi v informacijske sisteme avtonomnih skupnosti in vključuje informacije o vplivu zdravil na kakovost življenja bolnikov.
3.Ustanovitev španske mreže zdravstvenih tehnologij in oskrbe (RedETS). Ta mreža ima ključno vlogo pri zagotavljanju znanstvenega in tehničnega svetovanja pri odločanju o vključevanju zdravstvenih tehnologij in storitev v javno financiranje. Tehnološka platforma omogoča upravljanje in izmenjavo različnih proizvodov RedETS v različnih fazah razvoja med agencijami/enotami mreže ter spremljanje upoštevanja rokov, določenih za vsako fazo.
Naložba i vključuje projekte,ki se nanašajo na: spodbujanje uporabe generičnih in podobnih bioloških zdravil, razvoj in posodobitev ortopedskih in protetičnih storitev in izdelkov, usposabljanje zdravstvenih delavcev o racionalni uporabi zdravil ter rešitve za spodbujanje inovacij na področju zdravil.
Z naložbo se razširi tudi katalog genetskega testiranja nacionalnega zdravstvenega sistema z nakupom potrebne opreme in vzpostavitvijo informacijskega sistema za vključevanje genomskih informacij na nacionalni ravni.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 6 (C18.I6) – jezero zdravstvenih podatkov
Ta naložba vključuje vzpostavitev zdravstvenega podatkovnega jezera, ki bo zbiralo informacije iz različnih informacijskih sistemov, vključno z regionalnimi sistemi, da bi olajšali masovno analizo v realnem času za podporo in izboljšanje diagnostike in zdravljenja, opredelitev dejavnikov tveganja, analizo trendov, prepoznavanje vzorcev, napovedovanje zdravstvenih tveganj in načrtovanje virov za njihovo obvladovanje, vključno z uporabo algoritmov umetne inteligence, ter nove nadgradljive sistemske arhitekture in nova orodja za obdelavo in identifikacijo modelov.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
R.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
|
|
|
273
|
C18.R1
|
M
|
Akcijski načrt za primarno in skupnostno oskrbo
|
Odobritev s strani Consejo Interteritorialne
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Glavni cilj akcijskega načrta je okrepiti osnovno zdravstveno varstvo v nacionalnem zdravstvenem sistemu, da bi se lahko bolje odzvali na nastajajoče zdravstvene težave, izboljšali individualne izkušnje z oskrbo za vse, preprečili bolezni in povečali zmogljivost primarnega zdravstvenega varstva za reševanje zdravstvenih težav.
|
274
|
C18.R2
|
M
|
Odobritev španske strategije za javno zdravje
|
Odobritev s strani Consejo Interteritorialne Sanidad
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Strategija javnega zdravja določa strateške smernice za ukrepe na področju javnega zdravja po vsej Španiji. Cilj strategije je izboljšati zdravje španskega prebivalstva z določitvijo bistvenih smernic in prednostnih nalog, ki jih morajo upoštevati vse zdravstvene uprave v svojih politikah spodbujanja, preprečevanja in varovanja javnega zdravja, pri ukrepih za ciljne skupine prebivalstva, obveščanju državljanov, usposabljanju strokovnjakov in obravnavanju njihovih potreb. Strategija zagotavlja, da se javno zdravje in enak dostop do zdravstvenega varstva upoštevata v vseh javnih politikah, ter spodbuja medsektorske ukrepe na tem področju. Traja pet let, z vmesnimi ocenami vsaki dve leti, v katerih se analizira stopnja izvajanja. Vključuje ukrepe in dejavnosti v zvezi z vsemi področji javnega zdravja, ki se izvajajo v politikah, načrtih in programih vseh zdravstvenih uprav v Španiji v času trajanja strategije v rokih, določenih v strategiji.
|
275
|
C18.R3
|
M
|
Zakon o pravičnosti, univerzalnosti in koheziji nacionalnega zdravstvenega sistema ter preusmeritev zelo zapletene oskrbe in povečanje skupnega portfelja storitev
|
Začetek veljavnosti zakona in odobritve interteritorialnega Sanidada
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Cilji zakona in gradniki so: Zagotoviti dostop do zdravstvenega varstva za vse, vključiti predstavnike pacientov v organe upravljanja španskega nacionalnega zdravstvenega sistema, omejiti uporabo novih doplačil, spremeniti opredelitev socialnih in zdravstvenih koristi v portfelju nacionalnega zdravstvenega sistema, zagotoviti usklajevanje med zdravstvenimi in socialnimi organi ter uvesti oceno učinka za vse regulativne spremembe na tem področju in nazadnje reformirati uporabo farmacevtskih izdelkov v nacionalnem zdravstvenem sistemu. Ta zakon spremlja poglobljena ocena učinka, ki se prav tako objavi, pri čemer se preučijo tudi njegovi učinki na dolgoročno vzdržnost javnih financ.
Po dogovoru s Consejo Interteritorialni Sanidad je začel veljati ministrski odlok, s katerim se je skupni portfelj javnih zdravstvenih storitev povečal vsaj z razširitvijo in izboljšanjem storitev, povezanih z zobozdravstveno oskrbo, genomsko medicino, ortopedsko in protetično oskrbo ter preventivno oskrbo.
Soglasje Consejo Interteritorialnega Sanidada o konsolidaciji in razvoju mreže kontaktnih točk ter preureditvi oskrbe, ki je ne upravljajo navedeni centri, službe in referenčne enote (CSUR)
|
276
|
C18.R4
|
M
|
Zakon o okvirnem statutu obveznega zdravstvenega osebja, drugi dopolnilni ukrepi in izboljšanje sistema specializiranega zdravstvenega usposabljanja
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona in začetek veljavnosti kraljevega odloka
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Okvirni statut je temeljna norma, ki ureja dostop do statusa zdravstvenega uradnika in ureja zagotavljanje delovnih mest, napredovanje in mobilnost ter delovne pogoje.
Neposredni cilji predloga spremembe so:
— Zmanjšanje pogodb o zaposlitvi za določen čas.
Ta zakon spremlja poglobljena ocena učinka, v kateri so preučeni tudi njegovi učinki na dolgoročno vzdržnost javnih financ.
Sprememba se dopolni z drugimi pravno zavezujočimi pravili in spremljevalnimi ukrepi za:
Zagotoviti napotitev strokovnjakov na nekatera geografska območja, ki niso dovolj izkoriščena s spodbujevalnimi ukrepi.
Izboljšanje okolja in delovnih pogojev z ukrepi, ki prispevajo k strokovnemu razvoju in ohranjanju talentov v španskem sistemu, z izboljšanjem gospodarskih razmer, pa tudi z odpiranjem možnosti na področju zdravstvenega varstva, poučevanja in raziskav.
Začetek veljavnosti kraljevega odloka za izboljšanje sistema specializiranega zdravstvenega usposabljanja
|
277
|
C18.R5
|
M
|
Zakon o jamstvih in racionalni uporabi medicinskih izdelkov
|
Začetek veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti zakona o jamstvih in racionalni uporabi medicinskih izdelkov. Nekateri glavni cilji te zakonodajne reforme so:
— Spremeniti sistem referenčnih cen z uvedbo elementov, ki povečujejo konkurenco.
— Konsolidirati izdajo zdravil na daljavo.
— Omogočiti, da so skladišča zdravil v socialno-zdravstvenih centrih povezana z lekarniško dejavnostjo primarnega zdravstvenega varstva.
— Spremeniti sistem za izračun četrtletnega prispevka proizvajalcev, uvoznikov in dobaviteljev zdravil in zdravstvenih izdelkov, ki se financirajo z javnimi sredstvi, v nacionalni zdravstveni sistem.
Pojasniti pristojnosti v zvezi z nadzorom nad oglaševanjem drog.
Spremeniti tarife, ki jih uporablja Agencija za zdravila.
— Spremeniti in posodobiti postopek sankcioniranja in kršitve.
Ta zakon spremlja poglobljena ocena učinka, v kateri so preučeni tudi njegovi učinki na dolgoročno vzdržnost javnih financ.
|
278
|
C18.I1
|
M
|
Odobritev naložbenega načrta za opremo in razdelitev sredstev
|
Odobritev s strani Consejo Interteritorialne Sanidad
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Odobritev načrta in razdelitve sredstev s strani Consejo Interteritoria, ki določa mehanizme za dodelitev nepovratnih sredstev v višini 796 100 000 EUR.
|
279
|
C18.I1
|
T
|
Namestitev/obnova/razširitev naprav opreme
|
—
|
Število
|
0
|
750
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Aktivirati vsaj 750 novih naprav za opremo z obnovami, razširitvami ali novimi napravami po vsej državi.
|
280
|
C18.I2
|
T
|
Kampanje in ukrepi na področju javnega zdravja
|
—
|
Število
|
0
|
11
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Izvedenih je bilo vsaj 11 kampanj razširjanja ali presejalnih kampanj javnega zdravja na področjih, kot so: boj proti kajenju, preprečevanje uživanja alkohola, spodbujanje duševnega zdravja, spodbujanje zdravega življenjskega okolja in življenjskega sloga, načrt za odpornost proti antimikrobikom in preprečevanje raka, vključno z razširjanjem evropskega kodeksa proti raku. Kampanje potekajo po vsej državi. Razširjanje poteka prek radia, tiskanih medijev, interneta, neposrednega trženja in dejavnosti na prostem.
|
281
|
C18.I3
|
M
|
Informacijski sistem mreže za nadzor javnega zdravja
|
Potrdilo o začetku delovanja
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Sistem spremljanja za državo in avtonomne skupnosti (informacijski sistem mreže za nadzor javnega zdravja) je operativen, da se omogoči zgodnje opozarjanje in hitro odzivanje, da se odkrijejo težave, ki lahko pomenijo tveganje za zdravje, razširjajo informacije pristojnih organov in olajšajo izvajanje nadzornih ukrepov.
Oprema za novi javni zdravstveni center se nabavi v skupni vrednosti najmanj 9,45 milijona EUR.
Zaključi se nakup opreme univerzitetne bolnišnice Melilla in gradnja nove stavbe Nacionalnega centra za dozimetrijo ter nakup opreme in izvedba sistemov in infrastrukture za povečanje zmogljivosti testnega laboratorija na Nacionalnem inštitutu za varnost in zdravje pri delu, nacionalnem centru za prehrano, Agenciji za zdravila in zdravstvene proizvode ter nacionalni organizaciji za presaditev v skupni vrednosti najmanj 44 milijonov EUR.
Ocena uspešnosti nacionalnega zdravstvenega sistema med pandemijo se zaključi in objavi.
|
282
|
C18.I4
|
T
|
Zdravstveni delavci, usposobljeni v okviru načrtov stalnega izobraževanja
|
—
|
Število
|
0
|
90 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 90000 zdravstvenih delavcev je doseglo skupaj 360000 kreditnih točk za nadaljnje izobraževanje, kar skupaj ustreza 3,6 milijona ur usposabljanja v okviru načrtov stalnega izobraževanja, oblikovanih v skladu s prednostnimi nalogami iz opredelitve C18.I4. Usposabljanja zajemajo: Uporaba zdravstvenih tehnologij in informacijskih sistemov, nadzor javnega zdravja in epidemiologija, varnost pacientov in strokovnjakov, racionalna uporaba diagnostičnih in terapevtskih virov, zgodnje odkrivanje raka, duševno zdravje, okoljsko zdravje, preprečevanje dejavnikov tveganja, zgodnje odkrivanje nasilja na podlagi spola, zgodnje odkrivanje zlorabe otrok, bioetika, klinična komunikacija, z dokazi podprta medicina, sodelovanje z drugimi, preiskovalne metode, razvoj upravljavskih kompetenc vodij zdravstvenih ustanov in usposabljanje mentorjev za specializirano zdravstveno usposabljanje. Usposabljanja so bila zagotovljena v obliki usposabljanja v učilnici ter v obliki spletnega in kombiniranega učenja, zaključili pa so jih usposobljeni zdravstveni delavci in strokovnjaki na področju poklicnega usposabljanja na področju zdravstvenega varstva.
|
463
|
C18.I4
|
T
|
Usposabljanje zdravstvenih delavcev in viri za izmenjavo znanja
|
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 1300 zdravstvenih storitev se usposablja o mednarodnih modelih ocenjevanja in priznavanja zdravstvenih strokovnih znanj in spretnosti (modeli ponovnega certificiranja zdravstvenih delavcev). Razvijejo se tudi naslednje aplikacije IT za ocenjevanje in priznavanje nereguliranih znanj in spretnosti:
·Spletna aplikacija za ponovno certificiranje
·Vključitev podatkov o ponovnem certificiranju strokovnjakov v portal REPS
Kupiti ali razviti je treba sodelovalna orodja za obravnavanje zelo zapletenih pogojev. Orodja za sodelovanje vključujejo vsaj naslednje funkcije:
·Skupni klinični postopki za upravljanje pacientov.
·Komunikacija med strokovnjaki.
Dokonča se računalniško kartiranje za vizualizacijo skupnih virov in storitev za zgodnjo oskrbo in genomsko medicino.
|
283
|
C18.I5
|
M
|
Sistem VALTERM ED in platforma za oceno zdravstvenih tehnologij in koristi nacionalnega zdravstvenega sistema
|
Potrdilo o začetku delovanja
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Mreža med ministrstvom za zdravje in avtonomnimi regijami za ocenjevanje zdravil je operativna, sistem VALTERM ED je operativen, vzpostavljena pa je bila tudi platforma za špansko mrežo agencij za ocenjevanje zdravstvenih tehnologij in koristi nacionalnega zdravstvenega sistema (SNS REDETS).
|
464
|
C18.I5
|
T
|
Načrt za racionalizacijo porabe farmacevtskih izdelkov in spodbujanje trajnosti
|
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Izvede se kampanja za spodbujanje uporabe generičnih in podobnih bioloških zdravil.
Vzpostavi se informacijski sistem za upravljanje predpisovanja ortopedskih in protetičnih storitev.
Vsaj 46300 zdravstvenih delavcev se udeleži usposabljanja o racionalni uporabi zdravil, uporabi znanstvenih spoznanj za klinične ukrepe in razvoju spretnosti na področju kritičnega branja znanstvene literature.
Vzpostavi se študij o vrednotenju zdravil in zdravstvenih tehnologij.
|
284
|
C18.I6
|
T
|
Jezero zdravstvenih podatkov deluje
|
—
|
Število
|
0
|
17
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Jezero zdravstvenih podatkov deluje za državo in vključuje vsaj 17 avtonomnih regij ali mest, da se omogoči analiza masovnih podatkov za opredelitev in izboljšanje diagnoze in zdravljenja.
|
465
|
C18.I4
|
T
|
Zaključek projektov za izboljšanje zdravstvenega varstva bolnikov z redkimi boleznimi
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
50
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek pilotnih projektov v vrednosti vsaj 50 milijonov EUR za opremljanje nacionalnega zdravstvenega sistema z interoperabilnimi zmogljivostmi, infrastrukturo, opremo in informacijskimi sistemi za izboljšanje zdravstvenega varstva pacientov z redkimi boleznimi
|
466
|
C18.I5
|
T
|
Razširitev genomskih storitev v nacionalnem zdravstvenem sistemu
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
23
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Kupi se oprema, potrebna za izvajanje razširjenega kataloga genskega testiranja v vrednosti najmanj 23 000 000 EUR, in deluje informacijski sistem za vključevanje genomskih informacij na nacionalni ravni.
|
466a
|
C18.I6
|
T
|
Projekti masovne obdelave podatkov
|
|
|
|
2
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
V okviru naložbe v jezero zdravstvenih podatkov se izvajata vsaj dva projekta masovne obdelave podatkov.
|
S. KOMPONENTA 19: Digitalna znanja in spretnosti
Glavni cilj te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost je povečati raven digitalnih znanj in spretnosti (osnovnih in naprednih) z ukrepi, namenjenimi različnim skupinam prebivalstva. Pridobitev teh znanj in spretnosti je ključnega pomena, da Španija izkoristi priložnosti, ki jih ponuja povečana digitalizacija gospodarstva in družbe.
Ciljno usmerjeni ukrepi za digitalizacijo MSP dopolnjujejo ukrepe, predvidene v komponenti 13 načrta (Podpora MSP). Ukrepi za povečanje števila visokokvalificiranih ljudi na področju IKT dopolnjujejo ukrepe v okviru komponente 15 (Digitalna povezljivost). Ukrepi za digitalizacijo šol bi morali okrepiti ukrepe v okviru komponente 21 (Izobraževanje) in povečati učinek ukrepov, predvidenih v komponenti 23 (trg dela).
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju inovacij (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2019), dostopu do digitalnega učenja (priporočilo za posamezno državo št. 2 2020) in prednostni obravnavi zrelih javnih naložbenih projektov, spodbujanju zasebnih naložb za spodbujanje gospodarskega okrevanja ter osredotočanju naložb na zeleni in digitalni prehod (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
S.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C19.R1) – Nacionalni načrt za digitalne kompetence
Ta ukrep je sestavljen iz strateškega načrta, katerega cilji so: (I) zagotavljanje usposabljanja na področju digitalnih znanj in spretnosti za splošno prebivalstvo; (II) premostitev digitalnega razkoraka med spoloma; (III) digitalizacijo izobraževalnega sistema in razvoj digitalnih spretnosti za učenje; (IV) zagotavljanje digitalnih znanj in spretnosti za boljšo zaposljivost zasebnih delavcev in brezposelnih, (v) podpiranje digitalnih znanj in spretnosti javnih delavcev; (VI) razvoj digitalnih znanj in spretnosti v MSP; in (vii) povečanje števila strokovnjakov za IKT. Naložbe v komponento pomagajo pri doseganju ciljev strateškega načrta.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. januarja 2021.
Naložba 1 (C19. I1) – Transverzalna digitalna znanja in spretnosti
Cilj tega ukrepa je izboljšati raven digitalnih znanj in spretnosti prebivalstva. Ukrep predvideva: (a) razvoj mreže podpornih centrov za usposabljanje na področju osnovnih in naprednih digitalnih znanj in spretnosti, (b) ukrepi za e-vključevanje za opolnomočenje starejših ali olajšanje usposabljanja ranljivih otrok, (c) različne kampanje ozaveščanja, (d) dejavnosti za povečanje digitalnih zmogljivosti splošnega prebivalstva in (e) razvoj digitalnih virov za razširjanje in poučevanje španskega jezika. Ukrep spodbuja tudi digitalno opolnomočenje žensk ter znanstvene in tehnološke poklice v šoli.
Ukrep se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C19. I2) – Digitalna preobrazba izobraževanja
Cilj tega ukrepa je izboljšati dostop do digitalnega učenja z zagotavljanjem prenosnih naprav vsaj 300000 učencem iz ranljivih skupin v javnih ali javno subvencioniranih šolah. Poleg tega namesti, posodablja in vzdržuje interaktivne digitalne sisteme v vsaj 240000 učilnicah v javnih in javno subvencioniranih šolah, da se omogoči učenje na daljavo in kombinirano učenje. Ukrep podpira tudi pripravo ali revizijo digitalne strategije v vsaj 22000 javnih in javno subvencioniranih šolskih središčih ter vključuje digitalno usposabljanje 700000 učiteljev.
Ta ukrep podpira tudi izvajanje načrta za digitalno poklicno izobraževanje in usposabljanje. To se doseže z orodjem za upravljanje digitalne akreditacije za poklicne spretnosti, pridobljene z delovnimi izkušnjami, in z oblikovanjem digitalnih orodij za upravljanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja za zaposlovanje v skladu z nacionalnim katalogom kvalifikacij in registrom poklicnega usposabljanja. Ukrep podpira tudi vzpostavitev simulatorjev, digitalnih dvojčkov in tehnoloških vozlišč.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 3 (C19. I3) – Digitalna znanja in spretnosti za zaposlovanje
Cilj tega ukrepa je okrepiti digitalne spretnosti zaposlenih in brezposelnih, zlasti mladih, da bi se izboljšala njihova zaposljivost. Usposabljanje je namenjeno tudi javni upravi (med drugim zdravstvenim delavcem, vojakom in pomorščakom v oboroženih silah ter rezervi posebne razpoložljivosti, osebju, ki dela na področju socialne varnosti in financ). Ukrep podpira digitalizacijo MSP z ukrepi, namenjenimi posebnim gospodarskim sektorjem, in usposabljanjem oseb, ki lahko delujejo kot pospeševalci sprememb, vključno s strokovnjaki in vodji podjetij.
Ukrep se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 4 (C19. I4) – strokovnjaki na digitalnem področju
Cilj tega ukrepa je prilagoditi obstoječo ponudbo poklicnega usposabljanja o naprednih digitalnih znanjih in spretnostih ter privabiti in obdržati talente na teh področjih. Ustvarja tudi odprte izobraževalne vire za digitalno poučevanje na področju umetne inteligence in kibernetske varnosti na različnih ravneh.
Ukrep vključuje posebna usposabljanja za približno 20000 strokovnjakov za informacijsko tehnologijo s poudarkom na kibernetski varnosti ter financiranje štiriletnih štipendij za privabljanje in zadrževanje talentov na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
S.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je začetek ukrepa, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
285
|
C19.R1
|
M
|
Odobritev nacionalnega načrta za digitalne kompetence s strani Sveta ministrov
|
Sklic na Svet ministrov
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Odobritev nacionalnega načrta za digitalne kompetence s strani Sveta ministrov. Cilji načrta so: (1) zagotavljanje usposabljanja na področju digitalnih znanj in spretnosti za splošno prebivalstvo; (2) premostitev digitalnega razkoraka med spoloma; (3) digitalizacijo izobraževalnega sistema in razvoj digitalnih spretnosti za učenje; (4, 5) zagotavljanje digitalnih znanj in spretnosti za boljšo zaposljivost zasebnih in javnih delavcev; (6) razvoj digitalnih znanj in spretnosti v MSP; in (7) povečanje števila strokovnjakov za IKT, ki niso zavezujoči za regije in lokalne subjekte.
|
286
|
C19.I1
|
T
|
Usposabljanje državljanov o digitalnih znanjih in spretnostih.
|
—
|
%
|
0
|
75
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 75 % proračuna se nameni za ukrepe v okviru naložbe za usposabljanje državljanov na področju digitalnih znanj in spretnosti.
|
287
|
C19.I1
|
M
|
Zaključek ukrepov za krepitev digitalnih zmogljivosti
|
Potrdilo o usposobljenosti iz nacionalnih centrov za digitalno usposabljanje
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vzpostavitev nacionalne mreže digitalnih znanj in spretnosti (vključno z reformo 1500 centrov za strokovno usposabljanje) ter izvajanje kampanj ozaveščanja in komunikacijskih načrtov
|
288
|
C19.I1
|
T
|
Usposabljanje državljanov o digitalnih znanjih in spretnostih.
|
—
|
Število
|
0
|
2 600 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
2600000 državljanov se je usposabljalo na področju digitalnih znanj in spretnosti v skladu z ukrepi v okviru ukrepa. Usposabljanje traja najmanj 7,5 ure.
|
289
|
C19.I2
|
M
|
Program za opremljanje javnih in javno subvencioniranih šol z digitalnimi orodji
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Odobritev programa za opremljanje najmanj 240000 učilnic, usposabljanje 700000 učiteljev in pripravo ali revizijo digitalne strategije za vsaj 22000 javnih in javno subvencioniranih šolskih centrov ter zagotovitev 300000 povezanih digitalnih naprav (prenosnih računalnikov, tabličnih računalnikov) v javnih in javno subvencioniranih šolah v sodelovanju z avtonomnimi skupnostmi. Program je zavezujoč za avtonomne skupnosti.
|
290
|
C19.I2
|
M
|
Zaključek ukrepov za digitalno preobrazbo izobraževanja
|
Potrdilo državne in regionalne uprave
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Dokončanje ukrepov za digitalno preobrazbo izobraževanja, vključno s certificiranjem digitalnih znanj in spretnosti za vsaj 80 % od 700000 učiteljev, usposobljenih za digitalna znanja in spretnosti; in vsaj 22000 centrov, podprtih pri pripravi in reviziji njihovih digitalnih strategij.
|
291
|
C19.I2
|
T
|
Zagotavljanje povezanih digitalnih naprav v javnih in javno subvencioniranih šolah za premostitev „digitalnega razkoraka“ in opremljanje najmanj 240000 učilnic
|
—
|
Število
|
0
|
540 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Dokončana zagotovitev povezanih in interaktivnih digitalnih naprav za vsaj 300000 učencev in opreme za vsaj 240000 učilnic v javnih in javno subvencioniranih šolah za premostitev „digitalnega razkoraka“. Potrdila državnih in regionalnih uprav o nakupu in dobavi opreme.
|
292
|
C19.I3
|
T
|
Digitalno usposabljanje za zaposlovanje
|
—
|
Število
|
0
|
300 000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Vsaj 300000 ljudi se je udeležilo usposabljanj o digitalnih znanjih in spretnostih. Vsako usposabljanje traja najmanj 150 ur.
|
292a
|
C19.I3
|
T
|
Digitalno usposabljanje v delovnem okolju
|
—
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
310
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek usposabljanj o digitalnih znanjih in spretnostih v delovnem okolju in vsebine usposabljanja v podporo njihovemu izvajanju, ki ustrezajo skupnemu proračunu v višini vsaj 310 milijonov EUR. Vsako usposabljanje traja najmanj 25 ur.
|
293
|
C19.I4
|
T
|
Programi štipendiranja za digitalne talente
|
—
|
Število
|
0
|
300
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 300 prejemnikov, ki so prejeli štipendijske programe za privabljanje in zadržanje digitalnih talentov (kumulativno 2021–2024). Vsak program ima najmanj 240 ECTS.
|
294
|
C19.I4
|
T
|
Usposabljanje strokovnjakov za informacijsko tehnologijo
|
|
Število
|
0
|
18 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 18000 strokovnjakov za informacijsko tehnologijo se je usposabljalo v specializiranih tečajih, ki trajajo najmanj 250 ur.
|
T. KOMPONENTA 20: Strateški načrt za spodbujanje poklicnega usposabljanja
Cilj komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost je preoblikovati in posodobiti sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter ga prilagoditi spremembam v proizvodnih sektorjih gospodarstva. V ta namen si komponenta prizadeva prispevati k izboljšanju zaposljivosti in poklicne mobilnosti delavcev ter s tem k povečanju produktivnosti in konkurenčnosti.
Obstoječa neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih se obravnavajo, da se izboljša ravnovesje med stopnjo izobrazbe in usposabljanja prebivalstva ter potrebami trga dela, zlasti s podpiranjem izpopolnjevanja nizko kvalificiranih delavcev, da bi dosegli več vmesnih znanj in spretnosti ter preusposabljanja. Posebna pozornost se nameni tehničnim in digitalnim spretnostim, odpravljanju vrzeli v znanjih in spretnostih med spoloma ter povečanju privlačnosti višjih programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja za izboljšanje vpisa. Komponenta zagotavlja tudi priznavanje obstoječih znanj in spretnosti, da se omogoči dostop do novih možnosti usposabljanja in novih kvalifikacij v bolj povezanem sistemu poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki spremlja ljudi v obveznem izobraževanju – kar prispeva k zmanjšanju zgodnjega opuščanja šolanja – in skozi celotno delovno življenje.
Komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države v zvezi z zmanjšanjem osipa (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2019); povečati sodelovanje med izobraževanjem in podjetji, da bi izboljšali zagotavljanje spretnosti in kvalifikacij, relevantnih za trg dela, zlasti na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2019); podpora zaposlovanju z ukrepi za ohranjanje delovnih mest, učinkovitimi spodbudami za zaposlovanje ter razvoj znanj in spretnosti (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2020); izboljšanje dostopa do digitalnega učenja (priporočilo za posamezno državo št. 2 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
T.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C20.R1) – Načrt za posodobitev poklicnega usposabljanja
Ta reforma vključuje sprejetje in izvajanje načrta za posodobitev poklicnega usposabljanja. Načrt je bil predstavljen 22. julija 2020. Njegov cilj je zagotoviti, da bo sistem poklicnega usposabljanja (PIU) ustrezal trgu dela, za katerega je potrebna vmesna kvalifikacija, s čimer bi zadovoljili potrebe proizvodnega sektorja (zlasti tehnik/višji tehniki) in zagotovili, da poklicno usposabljanje in kvalifikacije izboljšajo možnosti za zaposljivost. Poklicno usposabljanje je opredeljeno kot ključni element za spodbujanje gospodarskega in socialnega gonila po pandemiji.
Načrt se osredotoča na vzpostavitev enotnega integriranega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki zagotavlja usposabljanje in poklicne kvalifikacije za celotno prebivalstvo, vključno z dijaki poklicnega izobraževanja in usposabljanja v izobraževalnem sistemu in PIU za zaposlitev. Poklicno izobraževanjein usposabljanje je standarden ponavljajoči se element poklicnega razvoja za vse delavce v njihovem celotnem poklicnem življenju.
Glavni instrument načrta je nacionalni katalog poklicnih kvalifikacij, ki se pregleda in posodobi, tudi z vključitvijo uporabe digitalnega in zelenega prehoda. Vključuje oblikovanje novih kvalifikacij za poklicno usposabljanje v vseh sektorjih, vendar s poudarkom na dvanajstih strateških sektorjih, v katerih je treba okrepiti poklicno usposabljanje, ob upoštevanju regionalnih potreb.
Načrt se izvaja s sprejetjem več kraljevih uredb z zakoni, ki ustrezajo vzpostavitvi novih učnih načrtov. V obdobju 2021–2023 naj bi se postopoma vzpostavilo približno 42 novih diplom, ki bodo zajemale srednje, višje in specialistične diplome. Reforma vključuje tudi ponavljajoči se pregled diplom poklicnega usposabljanja, oblikovanje novih diplom poklicnega usposabljanja, ki ustrezajo potrebam proizvodnih sektorjev, s poudarkom zlasti na sektorjih, ki so v strateškem načrtu za poklicno usposabljanje prednostno obravnavani.
Druge prednostne postavke načrta vključujejo vključevanje inovacij, uporabnih raziskav, podjetništva, digitalizacije in trajnosti kot ključnih elementov poklicnega usposabljanja; ter umestitev podjetij v poklicno usposabljanje in spodbujanje javno-zasebnega sodelovanja v sistemu, zlasti s spodbujanjem dvojne narave poklicnega usposabljanja. V ta namenbo z reformo gradil na skupnem delu ministrstev, podjetij in socialnih partnerjev, da bi opredelil znanja in spretnosti, ki jih potrebuje gospodarstvo.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2020.
Reforma 2 (C20.R2) – Zakon, ki ureja integrirani sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja, povezan z nacionalnim sistemom kvalifikacij
Španija v skladu s cilji načrta za posodobitev poklicnega usposabljanja in okvirom nacionalnega sistema kvalifikacij predloži in sprejme zakon, ki ureja integriran sistem poklicnega usposabljanja. Novi zakon bo dva sedanja ločena sistema poklicnega usposabljanja, enega v izobraževalnem sistemu in sistema usposabljanja za zaposlitev, vključil v en sam sistem. Določa celovit sistem vseživljenjskega učenja za prebivalstvo pri kateri koli starosti in v kakršnem koli osebnem ali delovnem položaju, ki ponuja dopolnilne in kumulativne tečaje, ki vodijo do novih kvalifikacij. Spremlja ga tudi proces orientacije skozi vse življenje.
V prvi fazi priprave ministrstvo za izobraževanje in poklicno usposabljanje s soglasjem socialnih partnerjev in regionalnih vlad pripravi osnutek zakona. Svet ministrov naj bi osnutek zakona odobril pred 31. decembrom 2021, sprejetje v parlamentu pa do 30. junija 2022.
Zakon, ki je dokončno odobren, in poenotenje dveh prej obstoječih sistemov poklicnega usposabljanja je namenjen posodobitvi sistema, zlasti z:
a)osredotočanje na izpopolnjevanje nizko kvalificiranih delavcev in izboljšanje njihove zaposljivosti;
b)odpravljanje neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih;
c)posodobitev nacionalnega kataloga poklicnih kvalifikacij in njegova prilagoditev prihodnjim potrebam gospodarstva, vključno s podpiranjem zelenega in digitalnega prehoda; in
d)izboljšanje privlačnosti višjih programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja z namenom izboljšanja vpisa.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2022.
Naložba 1 (C20.I1) – Prekvalifikacija in izpopolnjevanje delovne sile, povezano s poklicnimi kvalifikacijami
Ta naložba vključuje štiri ukrepe, namenjene ohranjanju in izboljšanju poklicnih znanj in spretnosti aktivnega prebivalstva v 16 letih (zaposlenih ali brezposelnih):
a)Ocenjevanje in formalna akreditacija poklicnih znanj in spretnosti, pridobljenih z delovnimi izkušnjami in neformalnim usposabljanjem. V ta namen si prizadeva zagotoviti formalno priznavanje obstoječih znanj in spretnosti ter dostop do nadaljnjega usposabljanja in novih kvalifikacij. Načrt bo v petih letih skupaj vlagal v registracijo, ocenjevanje in akreditacijo 2000000 enot pristojnosti.
b)D-digitalna modularna ponudba za zaposlene, povezane s kompetenčnimi enotami nacionalnega kataloga poklicnih kvalifikacij. Ukrep je usmerjen v zaposlene in zagotavlja, da vsaj 300000 delavcev dobi digitalno usposabljanje za poklicno napredovanje, ki jim omogoča pridobitev višjih znanj in spretnosti.
c)Povečanje prožnosti in dostopnosti poklicnega usposabljanja z ustanovitvijo mentorja „Aulas Mentor“. Ukrep zagotavlja neformalno usposabljanje v skladu z nacionalnim katalogom poklicnih kvalifikacij za ljudi na podeželskih območjih ali ljudi, ki jim grozi odseljevanje. Poseben poudarek je na ženskah, da se odprejo nove priložnosti za učenje, ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje lokalnega gospodarstva.
d)Modularno usposabljanje za izpopolnjevanje in preusposabljanje za zaposlene in brezposelne. Ukrep zagotavlja usposabljanje v nastajajočih in hitro razvijajočih se v prihodnost usmerjenih znanjih in spretnostih, za katere se pričakuje, da bodo v prihodnosti ustvarjale delovna mesta, vključno z zelenim prehodom, gospodarstvom oskrbe in drugimi strateškimi sektorji, opredeljenimi v načrtu za posodobitev. Prednost imajo najbolj ranljive skupine, ki ponujajo usposabljanje, namenjeno preusposabljanju in izpopolnjevanju vsaj 700000 zaposlenih in brezposelnih.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 2 (C20.I2): Digitalna preobrazba poklicnega usposabljanja
Cilj te naložbe je preoblikovanje in posodobitev poklicnega usposabljanja v podporo digitalizaciji vsakega proizvodnega sektorja, hkrati pa daje prednost okoljski trajnostnosti kot ključni kompetenci. Vključuje štiri ukrepe:
a)Digitalno in zeleno usposabljanje učiteljev poklicnega usposabljanja, ki jim omogoča, da delujejo kot ključni steber v procesu usposabljanja ter kot vzvodi za digitalni in ekološki prehod v zadevnih proizvodnih sektorjih za poklicno usposabljanje. Poudarek je na zagotavljanju tehničnih, strokovnih in pedagoških znanj in spretnosti učiteljev, da se podpre kakovost sistema izobraževanja in usposabljanja.
b)Preoblikovanje učilnic v uporabne tehnološke prostore, ki ponovno ustvarjajo delovna okolja z uporabo tehnoloških virovin omogočajo učencem, da pristopijo k tehnologijam, ki jih bodo pozneje našli v podjetjih. Naložba omogoča vzpostavitev vsaj 1253 učilnic za „ tehnologijo“.
c)Oblikovanje „podjetniških“ učilnic v javnih centrih za poklicno usposabljanje, ki študentom omogočajo razumevanje podjetništva kot sestavnega dela strokovne usposobljenosti in postavitev temeljev za ustanovitev ali ustanovitev podjetja. Španija zagotovi, da je ukrep fiskalno vzdržen po koncu mehanizma za okrevanje in odpornost, tudi z opiranjem na druge vire financiranja EU.
d)Vzpostavitev mreže 50 centrov odličnosti, ki spodbujajo raziskave in inovacije v poklicnem usposabljanju.
Naložbe v tehnološke in podjetniške razrede imajo skupaj s centri odličnosti, ki se osredotočajo na raziskave in inovacije, pomembno vlogo pri posodabljanju poslovnega tkiva, podpiranju preobrazbe gospodarstva in izboljšanju konkurenčnosti. Poleg tega naj bi prispevali k spodbujanju ustanavljanja podjetij v strateških sektorjih ter povečanju velikosti in produktivnosti MSP.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 3 (C20.I3): Inovacije in internacionalizacija poklicnega usposabljanja
Cilj te naložbe je povečati skupno ponudbo poklicnega usposabljanja z oblikovanjem vsaj 8252 novih skupin poklicnega izobraževanja in usposabljanja v primerjavi s študijskim letom 2019/2020, ponovno uravnotežiti ponudbo s potrebami podjetij ter se učinkovito odzvati na sektorske potrebe, kot je navedeno v načrtu za posodobitev poklicnega usposabljanja, in regionalne vrzeli. Poudarek je na zadovoljevanju povpraševanja na trgu dela po srednješolskih kvalifikacijah. Ozemeljska porazdelitev sredstev za povečanje ponudbe poklicnega izobraževanja in usposabljanja temelji na oceni potreb in sledi razpravi z ustreznimi deležniki, da se zagotovi, da ponudba učinkovito ustreza regionalnim vrzelim in sektorskim potrebam. Predvidoma naj bi bil dogovorjen v okviru sektorskih izobraževalnih konferenc z avtonomnimi regijami.
Da bi spodbujali sporazumevanje v tujem jeziku kot ključni element poklicne uspešnosti, se na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot strateški cilj spodbuja dvojezičnost. Poudarek je na izobraževanju učiteljev in učencev v tujem jeziku v okviru formativnega cikla s preoblikovanjem 3700 ciklov v dvojezično ponudbo.
Poleg tega je cilj naložbe razvoj projektov za inovacije in prenos znanja med centri za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter podjetji, da bi ti postali ključni element novega modela poklicnega usposabljanja. Cilj naložbe je tudi preoblikovanje ciklov usposabljanja na srednji in visoki ravni v dvojezične cikle kot odziv na vse večjo internacionalizacijo podjetij in globalizacijo gospodarstev.
Španija zagotovi, da je ukrep fiskalno vzdržen po koncu mehanizma za okrevanje in odpornost, tudi z opiranjem na druge vire financiranja EU.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
T.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
295
|
C20.R1
|
M
|
Načrt za posodobitev poklicnega usposabljanja in povezane kraljeve zakonske uredbe
|
Objava na spletni strani MEFP in predstavitev predsednika vlade
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Predstavitev predsednika vlade o načrtu za posodobitev poklicnega usposabljanja in objava osmih kraljevih zakonskih odlokov za izvajanje načrta v Uradnem listu, kar ustreza 5 strokovnim, dvema srednješolskima in 1ma višjima študijskima programoma
|
296
|
C20.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o enotnem integriranem sistemu poklicnega usposabljanja s ciljem posodobitve sistema
|
Objava v Uradnem listu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakona o enotnem integriranem sistemu poklicnega usposabljanja s ciljem posodobitve sistema. Zakon poenoti dva prej obstoječa sistema poklicnega usposabljanja in ju posodablja z: I) osredotočanje na izpopolnjevanje nizko kvalificiranih delavcev in izboljšanje njihove zaposljivosti; II) obravnavanje neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih; III) posodobitev nacionalnega kataloga poklicnih kvalifikacij in njegovo prilagoditev prihodnjim potrebam gospodarstva, vključno s podpiranjem zelenega in digitalnega prehoda; IV) izboljšanje privlačnosti višjih programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja z namenom izboljšanja vpisa.
|
297
|
C20.I1
|
T
|
Nove enote pristojnosti nacionalnega kataloga poklicnih kvalifikacij
|
—
|
Število
|
0
|
2 000 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Registracija (vpis), ocena in akreditacija 2000000 enot kompetenc nacionalnega kataloga poklicnih kvalifikacij, pridobljenih z delovnimi izkušnjami in neformalnimi načini usposabljanja.
|
298
|
C20.I1
|
T
|
Modularna usposabljanja za izpopolnjevanje in preusposabljanje zaposlenih in brezposelnih
|
—
|
Število
|
0
|
1 000 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Izvajanje modularnega digitalnega usposabljanja za izpopolnjevanje in preusposabljanje (od tega se je usposabljalo vsaj 300000 delavcev) ter modularnega usposabljanja, namenjenega preusposabljanju in izpopolnjevanju zaposlenih in brezposelnih (vsaj 700000 usposobljenih posameznikov).
|
299
|
C20.I2
|
T
|
Centri odličnosti in inovacij v poklicnem usposabljanju
|
—
|
Število
|
0
|
50
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Ustanovitev vsaj 50 centrov odličnosti in inovacij v poklicnem usposabljanju
|
467
|
C20.I2
|
T
|
Pretvorba učilnic v prostore za uporabo tehnologije
|
|
Število
|
0
|
1 253
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 1253 učilnic, preoblikovanih v tehnološke učilnice, ki bodo z uporabo tehnoloških virov ponovno ustvarile delovno okolje, da bodo lahko učenci pristopili k tehnologijam, ki jih bodo pozneje našli v podjetjih.
|
467a
|
C20.I2
|
T
|
Oblikovanje in podpora razredom „podjetništvo“
|
—
|
Število
|
0
|
1 350
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Ustanovitev in podpora najmanj 1350 razredov „podjetništvo“ v javnih centrih za poklicno usposabljanje.
|
467b
|
C20.I2
|
T
|
Zaključek zelenih usposabljanj za učitelje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju
|
—
|
Število
|
0
|
25 281
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Dokončanje 30-urnih digitalnih in zelenih usposabljanj za vsaj 25281 učiteljev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.
|
300
|
C20.I3
|
T
|
Vsaj 1667 novih skupin poklicnega izobraževanja in usposabljanja v primerjavi s študijskim letom 2019/2020.
|
—
|
Število
|
39 063
|
40 730
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Skupno oblikovanje vsaj 1667 novih skupin poklicnega izobraževanja in usposabljanja v primerjavi s študijskim letom 2019/2020. Ozemeljska porazdelitev sredstev za povečanje ponudbe poklicnega izobraževanja in usposabljanja temelji na oceni potreb in sledi razpravi z ustreznimi deležniki, da se zagotovi, da ponudba učinkovito ustreza sektorskim potrebam, kot je navedeno v načrtu za posodobitev poklicnega usposabljanja, in regionalnim vrzelim. Datum izhodiščnega scenarija: Študijsko leto 2019/2020.
|
301
|
C20.I3
|
T
|
Dvojezični cikli poklicnega usposabljanja
|
—
|
Število
|
0
|
3 700
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Najmanj 3700 ciklov poklicnega usposabljanja (srednje in visoko), pretvorjenih v dvojezično ponudbo
|
302
|
C20.I3
|
T
|
Nove skupine PIU v primerjavi s študijskim letom 2019/2020.
|
—
|
Število
|
39 063
|
47 315
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 8252 novih skupin poklicnega izobraževanja in usposabljanja v primerjavi s študijskim letom 2019/2020. Datum izhodiščnega scenarija: Študijsko leto 2019/2020.
|
U. KOMPONENTA 21: Posodobitev in digitalizacija izobraževanja, vključno z zgodnjim izobraževanjem 0–3
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost se osredotoča na posodobitev izobraževalnega sistema in izboljšanje izobraževalne infrastrukture. Njegov cilj je prožnejši in bolj vključujoč sistem, ki bo bolje prilagojen potrebam vsakega učenca in uvajal nove tehnike poučevanja in učenja, vključno z digitalnimi. Glavni cilji v vsaki fazi izobraževanja so:
a)Predšolska vzgoja in varstvo. Cilj komponente je postopno povečati vpis v predšolsko vzgojo in varstvo z dajanjem prednosti zagotavljanju novih javnih prostorov za otroke na območjih z večjim tveganjem revščine ali socialne izključenosti in na podeželskih območjih. Poudarek je na otrocih od 0 do 3 let, pozornost pa se nameni tako dostopu kot cenovni dostopnosti, zlasti vključevanju žensk na trg dela in postavitvi temeljev za izboljšanje učnih rezultatov ter preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja v poznejših fazah.
b)Osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje. Cilj komponente je izboljšati rezultate izobraževanja z zmanjšanjem zgodnjega opuščanja šolanja in visokih stopenj ponavljanja šolanja, in sicer z dodatno podporo manj uspešnim učencem in razvojem novega učnega načrta za ključne kompetence (vključno z digitalnimi) v obveznem osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju ter maturi.
c)Univerzitetni sistem. Cilj komponente je posodobitev univerzitetnega sistema s prilagoditvijo organizacije univerzitetnih programov današnjim družbenim potrebam, izboljšanjem ustreznosti visokošolskega izobraževanja za trg dela in podpiranjem tehnološke preobrazbe. Njegov cilj je tudi povečati dostop do visokošolskega izobraževanja in njegovo cenovno dostopnost.
Komponenta prispeva k obravnavanju priporočil za posamezne države v zvezi z zmanjšanjem zgodnjega opuščanja šolanja in izboljšanjem rezultatov izobraževanja ob upoštevanju regionalnih razlik (priporočila za posamezne države št. 2 2019) in izboljšanju dostopa do digitalnega učenja (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2020). Prispeva tudi k obravnavi prejšnjih priporočil za posamezne države v zvezi z boljšo podporo usposabljanju učencev in učiteljev ter izboljšanjem podpore družinam (priporočila za posamezne države št. 2 iz leta 2019), vključno z dostopom do kakovostnega otroškega varstva.
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
U.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C21.R1) – Novi organski zakon o izobraževanju
Ta reforma vključuje sprejetje novega zakona o izobraževanju, ki zajema predšolsko vzgojo, obvezno osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje ter maturo. Vzpostavlja podlago za povečanje možnosti izobraževanja in usposabljanja za celotno prebivalstvo, vključno z izboljšanjem rezultatov izobraževanja in zgodnjim odkrivanjem težav ter krepitvijo avtonomije šol. Osredotoča se na zmanjšanje segregacije glede na ozadje učencev in izboljšanje vključujoče zmogljivosti sistema. Poleg tega je cilj okrepiti digitalne kompetence na vseh ravneh izobraževanja in se tako odzvati na vse bolj digitalizirano gospodarstvo. Nov zakon (LOMLOE) je bil sprejet 29. decembra 2020.
Regulativni razvoj zakona o izobraževanju naj bi se izvajal z:
a)ureditev novega učnega načrta, ki temelji na kompetencah;
b)vrednotenje, zlasti splošno vrednotenje izobraževalnega sistema in diagnostične ocene;
c)razvoj učiteljskega poklica; in
d)ureditev priznavanja in potrjevanja tujih neuniverzitetnih potrdil in študij.
V ta namen postavlja temelje za reformo 2 in različne naložbe, vključene v komponento.
Pričakuje se tudi, da bo reforma spodbudila vključevanje učencev, ki potrebujejo posebno izobraževanje, v redne šole, spremljal pa jo bo desetletni tekoči načrt, dogovorjen z regionalnimi organi, ki zagotavlja dodatna sredstva za podporo šolam, ki gostijo učence s posebnimi potrebami.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2021.
Reforma 2 (C21.R2) – Novi model učnega načrta za ključne kompetence, temeljno učenje in vključujoče akademsko načrtovanje
Na podlagi sprejetja novega zakona o izobraževanju (LOMLOE) iz reforme 1 ta reforma vključuje sprejetje zakonskega odloka o minimalnih zahtevah za osnovnošolsko izobraževanje, obvezno srednješolsko izobraževanje in maturo. Vključuje tudi uvedbo metodoloških smernic za poučevanje in učenje na podlagi učnega načrta, ki temelji na kompetencah, ter vključitev „mehkih spretnosti“ ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje. Zakonski odloki vključujejo okvir vrednotenja, razvit v skladu z učnim načrtom in osredotočen na raven pridobivanja kompetenc in na oceno ukrepov, ki spodbujajo napredek učencev. Cilj je oblikovati prožnejši in bolj odprt model izobraževanja, ki bo spodbujal temeljito učenje z uporabo sodelovalnih metodologij, kar bo prispevalo k izboljšanju učnih rezultatov. V novem učnem načrtu je pozornost namenjena izobraževanju za trajnostni razvoj in državljanstvo. Razvoj digitalnih kompetenc se vključi na vseh ravneh, tako prek posebnih vsebin kot tudi z medsektorskega vidika.
V okviru te reforme najmanj 100 zunanjih strokovnjakov sodeluje pri pripravi učnega načrta za področja in predmete izobraževalnih faz ter okvirov ocenjevanja, ki bodo podlaga za pripravo kraljevih odlokov novega učnega načrta in skupnega okvira ocenjevanja.
Reforma vključuje tudi pripravo podpornega, orientacijskega in učnega gradiva ter usposabljanje učiteljev, da bodo lahko učinkovito izvajali novi učni načrt. Gradivo se objavi na spletu za vse učitelje skupaj z razširjanjem dobrih praks. Vsaj 4000 strokovnjakov mora opraviti usposabljanje za uporabo novega učnega načrta.
Reforma se oblikuje in izvaja v posvetovanju s svetovalnimi organi za izobraževanje in strokovnjaki ter avtonomnimi skupnostmi.
Ukrep se izvede do 30. septembra 2024.
Reforma 3 (C21.R3) – Celovita reforma univerzitetnega sistema
Reforma se osredotoča na nov zakon o univerzitetnem sistemu, katerega cilj je celovita reforma sistema na podlagi štirih ključnih ciljev:
a)Spodbujanje dostopa do visokošolskega izobraževanja. Štipendije se povečajo ob upoštevanju socialno-ekonomskih pogojev, enake možnosti pa se zagotovijo z izboljšanjem štipendij za invalidne študente. Sistem štipendiranja je bil leta 2020 reformiran, vendar bo nadalje razvit v letih 2021 in 2022. Znižajo se tudi pristojbine za javne univerze, vključno z določitvijo pragov in zmanjšanjem velikih regionalnih razlik.
b)Sprejetje organizacije univerzitetnih programov. Sprejme se zakonski odlok za reformo organizacije univerzitetnih programov ter zagotavljanje njihove kakovosti in ustreznosti za trg dela. V ta namen se spodbuja sodelovanje univerz s podjetji na področju terciarnega izobraževanja z ureditvijo dualnega dodiplomskega in magistrskega študija, vključno s programi usposabljanja v podjetjih pod nadzorom univerz. V skladu s cilji evropskega izobraževalnega prostora se zagotovi samodejno priznavanje diplom. Okrepiti je treba tudi postopke preverjanja, spremljanja in akreditacije za poučevanje v živo ali polosebno, ki združujejo zagotavljanje kakovosti ponudbe univerzitetnega izobraževanja in zmanjšanje birokracije v zadevnih postopkih. Spodbuja se tudi inovativno poučevanje.
c)Zagotavljanje dobrega upravljanja univerzitetnih ustanov ter spodbujanje raziskav, prenosa in mobilnosti učiteljskega in raziskovalnega osebja. Cilj je zagotoviti uspešnost, učinkovitost in avtonomijo univerz pri vsakodnevnem upravljanju univerz, povečati udeležbo zainteresiranih strani pri upravljanju ter spodbujati preglednost in odgovornost. Prav tako zagotavlja, da so univerze opremljene z visoko usposobljenimi učitelji, da je učiteljska kariera bolj predvidljiva, ter da se okrepi povezava med poučevanjem in raziskavami.
d)Zagotavljanje kakovosti univerzitetnih ustanov. Sprejme se uredba z zakonsko močjo, ki določa merila akademske kakovosti za ustanavljanje, priznavanje, odobritev in akreditacijo univerz in povezanih centrov, vključno z univerzami na daljavo in polosebnimi univerzami. Cilj je, da imajo univerze minimalno priložnostno akademsko ponudbo, hkrati pa zagotoviti možnost specializacije univerz; minimalno število dodiplomskih študentov; vsaj 5 % svojega proračuna namenijo raziskovalnim programom; in imajo notranje sisteme zagotavljanja kakovosti.
V ta namen se pri reformi upoštevajo priporočila konference španskih univerzitetnih rektorjev (CRUE). Prispeva h krepitvi ustreznosti visokošolskega izobraževanja za trg dela, vključno s spodbujanjem sodelovanja s podjetji in uvajanjem modelov financiranja na podlagi uspešnosti na javnih univerzah.
Ukrep se izvede do 30. junija 2023.
Naložba 1 (C21.I1) – Spodbujanje predšolske vzgoje in varstva
Španija bo vokviru tega ukrepa vlagala v izgradnjo novih objektov za predšolsko vzgojo in varstvo, sanacijo in obnovo obstoječih stavb ter opremo za vzpostavitev vsaj 60000 novih ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo v javni lasti za otroke, mlajše od treh let. Poudarek je na zagotavljanju cenovno dostopnih javnih prostorov za otroke na območjih z večjim tveganjem revščine ali socialne izključenosti in na podeželskih območjih, zlasti za starostno skupino 1–2 let. Stavbe so v lasti regionalnih ali lokalnih organov ali v primeru Ceute in Melille Ministrstva za izobraževanje in poklicno usposabljanje.
Naložba bi lahko krila tudi odhodke za poslovanje, vključno s plačami učiteljev med izvajanjem naložbe, da bi regionalne in lokalne organe spodbudili k največ 40000 novim šolam. Španija zagotovi, da je ukrep fiskalno vzdržen po koncu mehanizma za okrevanje in odpornost, tudi z opiranjem na druge vire financiranja EU.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 2 (C21.I2): Program za usmerjanje, napredovanje in obogatitev izobraževanja („PROA+“)
Da bi zagotovila podporo in usmerjanje nizkouspešnim učencem ter zmanjšala stopnje osipa in zgodnjega opuščanja šolanja, Španija vlaga v razširitev obstoječega programa za orientacijo, napredek in obogatitev izobraževanja (PROA+).
Ta program se osredotoča na dejavnosti, ki zagotavljajo minimalne pogoje za izobraženost vseh učencev, uvajajo okrepljene ukrepe za tiste, ki imajo več učnih težav, predvsem pri osnovnih znanjih in spretnostih, iščejo nove oblike organizacije in upravljanja v izobraževalnem centru ter zagotavljajo dodatno podporo in usposabljanje za učitelje. Te dejavnosti bi morale biti namenjene izboljšanju uspeha vseh učencev v teh šolah.
Program je namenjen šolam s posebno kompleksnostjo izobraževanja, tudi na podeželju, z znatnim deležem ranljivih učencev, ki imajo težave pri učenju v rednih razredih. Centre izberejo izobraževalne uprave. Ciljne šole se nahajajo zlasti na območjih, ki jih sestavljajo učenci in družine z nizko socialno-ekonomsko in izobrazbo. Podporo prejme skupaj vsaj 2700 šol.
Naložba se razvije v sodelovanju z avtonomnimi skupnostmi v okviru sektorskih konferenc, ozemeljska porazdelitev sredstev pa temelji na posebnih merilih, dogovorjenih za upoštevanje potreb in prispevanje k zmanjšanju regionalnih razlik.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2024.
Naložba 3 (C21.I3) – Podpora ranljivim študentom in družinam
Španija vlaga v vzpostavitev vsaj 1000 enot za podporo ranljivim učencem, usmerjanje in psihoizobraževalne storitve v šolskih okrožjih. Olajšuje podporo učencem in njihovim družinam pri premagovanju izobraževalnih ovir za zmanjšanje odsotnosti z dela in zgodnjega opuščanja šolanja. Podpira se sodelovanje z različnimi učnimi okviri (formalnimi in neformalnimi), da se okrepi razvoj bistvenih medosebnih, komunikacijskih in kognitivnih spretnosti. Naložba se razvije v okviru teritorialnega sodelovanja z avtonomnimi skupnostmi v okviru sektorskih konferenc, na katerih se določijo merila za ozemeljsko porazdelitev sredstev.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2024.
Naložba 4 (C21.I4) – Usposabljanje učiteljskega in raziskovalnega osebja
Ta ukrep vključuje naložbe v nepovratna sredstva za javne univerze s ciljem spodbujanja prekvalifikacije španskega univerzitetnega sistema in spodbujanja poklicnega razvoja učiteljskega osebja ter zagotavljanja možnosti za nove doktorske diplomante, da se v prihodnosti vključijo v visokošolski sistem. Z nepovratnimi sredstvi se financirajo podoktorske raziskave, ki jih gostijo prestižne tuje univerze in raziskovalna središča ter španske univerze in drugi javni uslužbenci španskega sistema znanosti, tehnologije in inovacij. V ta namen naj bi nepovratna sredstva prispevala k privabljanju mednarodnih talentov in obravnavala nizko stopnjo internacionalizacije na španskih univerzah.
Nepovratna sredstva se zagotovijo v okviru treh različnih programov, pri čemer se uporabljajo posebna merila glede na ciljno skupino, s poudarkom na i) usposabljanju mladih doktoratov; II) štipendije univerzitetnim predavateljem – stalnim profesorjem in višjim predavateljem na poklicni poti; ter iii) nepovratna sredstva, namenjena privabljanju mednarodnih talentov, financiranju podoktorskega usposabljanja, ki ga gostijo prestižne španske univerze in drugi javni uslužbenci španskega sistema znanosti, tehnologije in inovacij. Programi trajajo od enega do treh let, odvisno od programa in ciljne skupine.
Vsa ta nepovratna sredstva se izvršijo v obdobju 2021–2023 in koristijo najmanj 2600 kandidatom. Vsaka univerza prejme proračunska sredstva neposredno od ministrstva za univerze na podlagi objektivnih meril, vključno s številom učiteljskega in raziskovalnega osebja, ter zapisnikom o doktorskem študiju. Kandidate na podlagi prijav oceni skupina strokovnjakov z mednarodnim ugledom, ki ga imenuje vsaka univerza in vključuje najmanj tri člane in večino zunanjih strokovnjakov.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 5 (C21.I5) – Izboljšanje digitalne infrastrukture, opreme, tehnologij, poučevanja in ocenjevanja univerz
Ta naložba vključuje številne ukrepe za izboljšanje tehnoloških in digitalnih zmogljivosti ter znanj in spretnosti univerz. Ti vključujejo naložbe v digitalne učne vire in infrastrukturo, kot so omrežja strežnikov za shranjevanje podatkov v oblaku, kibernetska varnost in tehnologije učilnic za spletne tečaje; ter naložbe v digitalno usposabljanje akademskega osebja in študentov.
Naložbeni ukrepi izboljšujejo tehnološki razvoj in digitalne vire v podporo digitalnim pedagoškim storitvam. Podpora se zagotovi centraliziranim infrastrukturam in storitvam IKT, ki se osredotočajo na optična omrežja in učinkovito uporabljajo storitve IKT ter temeljijo na ekonomiji obsega in interoperabilnosti. Ključni cilj je usmeriti naložbe za zmanjšanje digitalnega razkoraka med akademskim osebjem in študenti, da bi izboljšali storitve in opremo za poučevanje na daljavo. Drugi cilji vključujejo naložbe v spodbujanje meduniverzitetnih digitalnih inovacijskih projektov, ki jih je mogoče razširiti in posnemati v večjem obsegu, ter podpirati nacionalno univerzo za izobraževanje na daljavo (UNED) za povečanje možnosti visokošolskega izobraževanja na redko poseljenih območjih.
Cilj je prek spletnega mesta ministrstva za univerze spremljati in razširjati razvoj digitalnega indeksa za univerze, da bi se indeks v letu 2023 povečal za vsaj 10 % za univerzitetni sistem kot celoto v primerjavi z letom 2019. Ta indeks zajema različne razsežnosti, vključno z upravljanjem (kot so število učilnic, ki omogočajo digitalno poučevanje, število profesorjev, ki uporabljajo digitalne sisteme, število spletnih postopkov in raven povezljivosti v kampusih itd.); inovacije (kot so meduniverzitetni digitalni sporazumi, ukrepi za analizo učenja, multimedijska odložišča, digitalne kompetence pri pedagoškem osebju, prilagojene poti itd.); in upravljanje (kot so načrt za digitalno preobrazbo, portfelji projektov digitalizacije in načrti usposabljanja na področju digitalnih kompetenc itd.).
Univerze vsako leto zagotovijo nadaljnje informacije s certificiranjem svojega območja notranje kontrole.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 6 (C21.I6) – Načrt za razvoj univerzitetnih mikrokvalifikacij
Cilj te naložbe je razviti zmogljivosti univerzitetnega sistema kot ustanov za vseživljenjsko učenje ter prispevati k izpopolnjevanju in preusposabljanju odraslih v skladu s priporočilom Sveta, sprejetim junija 2022, o evropskem pristopu k mikrodokazilom za vseživljenjsko učenje in zaposljivost.
Prvi element tega ukrepa je sprejetje akcijskega načrta za oblikovanje okvira za razvoj mikrodokazil, ki ga po posvetovanju z deležniki pripravi ministrstvo za univerze in se objavi na spletni strani ministrstva. Načrt zajema ukrepe (i) za preoblikovanje univerz v ustanove vseživljenjskega učenja; (II) spodbujati povpraševanje odraslih in njihovih delodajalcev; (III) spodbujanje kakovosti in ustreznosti mikrodokazil; (IV) podpora pravičnosti dostopa; ter (v) oblikovanje prilagojenih in prožnih poti usposabljanja.
Drugi element tega ukrepa je zagotovitev najmanj 60000 enot mikrodokazil, ki trajajo manj kot 15 ECTS in ustrezajo vsaj 1000 različnim ukrepom usposabljanja, vključno z možnostjo zagotavljanja več kot ene enote isti odrasli osebi. Ukrepi usposabljanja zagotavljajo posebno znanje in spretnosti, po katerih je povpraševanje na trgu dela. Ukrep vključuje tudi objavo poročila o oceni zagotavljanja mikrodokazil na spletišču ministrstva za univerze do 31. decembra 2025.
Ukrep se izvede do 30. junija 2026.
U.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
303
|
C21.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti sistemskega zakona o izobraževanju
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti sistemskega zakona
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Cilj sistemskega zakona o izobraževanju (LOMLOE) je vzpostaviti prenovljen pravni sistem, ki v skladu z načeli kakovosti, pravičnosti in vključenosti povečuje možnosti za izobraževanje in usposabljanje študentov ter prispeva k izboljšanju rezultatov izobraževanja.
|
304
|
C21.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o minimalnih zahtevah za poučevanje v izobraževanju
|
Določba kraljevega odloka o začetku veljavnosti kraljevega odloka
|
|
|
|
Q1
|
2022
|
Kraljevi odlok o minimalnih zahtevah za poučevanje v osnovnošolskem izobraževanju, obveznem srednješolskem izobraževanju in maturi vključuje uvedbo metodoloških smernic za poučevanje in učenje na podlagi učnega načrta, ki temelji na kompetencah in vključuje „mehke spretnosti“; okvir ocenjevanja za pridobitev kompetenc; oblikovanje prožnejšega in bolj odprtega modela, ki spodbuja temeljito učenje; ter pripravo učnega gradiva, podpore, usmerjanja in usposabljanja za učitelje, da se zagotovi njihovo učinkovito izvajanje novega učnega načrta.
|
305
|
C21.R2
|
M
|
Gradivo za usmerjanje in podporo učiteljem pri izvajanju novega učnega načrta in usposabljanju strokovnjakov
|
Potrdila o objavljenem gradivu in opravljenem usposabljanju
|
|
|
|
Q3
|
2024
|
Dokončana priprava podpornega vodnika in učnega gradiva. Vse gradivo se objavi na spletu za 100 % učiteljev. Vsaj 4000 učiteljev mora opraviti usposabljanje za uporabo novega učnega načrta. Najmanj 100 zunanjih strokovnjakov sodeluje pri pripravi učnega načrta za področja in predmete izobraževalnih faz ter okvirov ocenjevanja, ki so podlaga za pripravo kraljevih odlokov novega učnega načrta in skupnega okvira za ocenjevanje.
|
306
|
C21.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevih odlokov o organizaciji univerz
|
Določba v kraljevih uredbah o začetku veljavnosti kraljevih odlokov
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Kraljeva odloka o organizaciji univerz sta:
— Kraljevi odlok o organizaciji univerzitetnih študijskih programov in postopku za zagotavljanje njihove kakovosti
— Kraljevi odlok o sistemu za ustanovitev, priznavanje, odobritev in akreditacijo univerz in z njimi povezanih centrov.
|
307
|
C21.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti sistemskega zakona o univerzitetnem sistemu
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti sistemskega zakona
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Novi organski zakon, katerega cilj je spodbujanje dostopa do visokošolskega izobraževanja, prilagoditev organizacije univerzitetnih programov, zagotavljanje dobrega upravljanja univerzitetnih ustanov ter spodbujanje raziskav, prenosa in mobilnosti učiteljskega in raziskovalnega osebja. Reforma bo povečala ustreznost visokošolskega izobraževanja za potrebe trga dela, vključno s spodbujanjem sodelovanja z institucijami zasebnega in tretjega sektorja ter uvedbo financiranja javnih univerz na podlagi uspešnosti.
|
308
|
C21.I1
|
T
|
Proračunska nagrada za spodbujanje prvega cikla predšolske vzgoje
|
|
EUR
|
0
|
670 990 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dodelitev proračunskih sredstev regionalnim/lokalnim subjektom v višini 670 990 000 EUR za spodbujanje prvega cikla predšolske vzgoje z ustvarjanjem novih mest v javni lasti.
|
309
|
C21.I1
|
T
|
Nova mesta za prvi krog predšolske vzgoje
|
—
|
Število
|
0
|
60 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Spodbujanje prvega cikla predšolske vzgoje z dokončno vzpostavitvijo novih mest v javni lasti (nova gradnja in/ali reforma/rehabilitacija in oprema na vsaj 60000 mestih v primerjavi s koncem leta 2020 ter teh operativnih odhodkov za največ 40000 mest do leta 2025).
|
310
|
C21.I2
|
T
|
Podpora šolam v okviru programa PROA+
|
—
|
Število
|
0
|
2 700
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Vsaj 2700 šol, ki jih podpira program PROA+ po vsej državi, v skladu z zahtevami programa
|
311
|
C21.I3
|
T
|
Spremljevalne in usmerjevalne enote za ranljive učence
|
—
|
Število
|
0
|
1 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Po vsej državi deluje vsaj 1000 spremljevalnih in usmerjevalnih enot za ranljive učence.
|
312
|
C21.I4
|
T
|
Štipendije in štipendije za podoktorske študente, asistente in raziskovalce
|
—
|
Število
|
0
|
2 600
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dodeljevanje štipendij in štipendij za podoktorske študente, asistente in raziskovalce vsaj 2600 kandidatom. Cilji teh nepovratnih sredstev vključujejo spodbujanje poklicnega razvoja pedagoškega osebja, ki bo v prihodnosti morda vključeno v sistem. Z nepovratnimi sredstvi se financirajo raziskave, ki jih gostijo prestižne tuje univerze in raziskovalna središča, pa tudi španske univerze in drugi javni uslužbenci. V ta namen nepovratna sredstva prispevajo k privabljanju mednarodnih talentov. Nepovratna sredstva se zagotovijo v okviru treh različnih programov, pri čemer se uporabljajo posebna merila glede na cilj in ciljno skupino, ter trajajo od enega do treh let, odvisno od programa in ciljne skupine.
|
313
|
C21.I5
|
M
|
Povečanje digitalnega indeksa za univerze
|
Objava seznama na spletišču ministrstva za univerze
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dokončanje naložb v (i) digitalne vire, kot so digitalna oprema in izboljšanje infrastrukture; (II) kibernetsko varnost in tehnologije v učilnicah za spletno poučevanje; (III) digitalno usposabljanje za akademsko osebje in študente; in (iv) naložbe v platforme digitalnih storitev; treba je povečati „digitalni indeks za univerze“ za vsaj 10 % v primerjavi z ravnmi iz leta 2019 za celotni univerzitetni sistem in zajemati različne razsežnosti zrelosti: Upravljanje, inovacije in vlada. Upravičeni projekti se začnejo izvajati februarja 2020. „Digitalni indeks za univerze“ je skrajšana različica „digitalnega modela zrelosti za univerze“ (MD4U), okvira kazalnikov, ki jih Crue-TIC (sektor IT konference kanclerjev španskih univerz) uporablja za svojo letno raziskavo za opredelitev ravni digitalizacije španskih univerz na področju upravljanja, inovacij in upravljanja. „Digitalni indeks za univerze“ je „preglednica“ za spremljanje razvoja digitalne ravni univerz. Izhodišče za učinek programa so vrednosti ravni digitalizacije univerzitetnega sistema v letu 2019, pri čemer je bil izhodiščni datum 31. december 2019.
|
468
|
C21.I6
|
M
|
Sprejetje akcijskega načrta za razvoj univerzitetnih mikrokvalifikacij
|
Objava na spletišču ministrstva za univerze
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Sprejetje akcijskega načrta za oblikovanje okvira za razvoj mikrodokazil, ki ga je pripravilo ministrstvo za univerze po posvetovanju z deležniki. Načrt zajema ukrepe (i) za preoblikovanje univerz v ustanove vseživljenjskega učenja; (II) spodbujati povpraševanje odraslih in njihovih delodajalcev; (III) spodbujanje kakovosti in ustreznosti mikrodokazil; (IV) podpora pravičnosti dostopa; ter (v) oblikovanje prilagojenih in prožnih poti usposabljanja.
|
469
|
C21.I6
|
T
|
Mikrokvalifikacije University, izdane odraslim
|
|
Število
|
0
|
60.000
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zagotavljanje vsaj 60000 enot mikrodokazil, ki trajajo manj kot 15 ECTS in ustrezajo vsaj 1000 različnim ukrepom usposabljanja, vključno z možnostjo, da se isti odrasli osebi zagotovi več kot ena enota. Ukrepi usposabljanja zagotavljajo posebno znanje in spretnosti, po katerih je povpraševanje na trgu dela. Ukrep vključuje tudi objavo poročila o oceni zagotavljanja mikrodokazil na spletišču ministrstva za univerze do 31. decembra 2025.
|
V. KOMPONENTA 22: Akcijski načrt za gospodarstvo oskrbe, krepitev politik enakosti in vključevanja
Glavni cilj te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost je posodobitev in krepitev socialnih storitev in politik socialnega vključevanja. Poseben poudarek je na modelu dolgotrajne oskrbe, da bi se odzvali na vse večje povpraševanje po različnih storitvah dolgotrajne oskrbe zaradi staranja prebivalstva, spodbujali inovacije in model oskrbe, osredotočenega na ljudi, osredotočen na strategijo deinstitucionalizacije.
Na področju drugih socialnih storitev in socialnega vključevanja cilji vključujejo posodobitev in krepitev socialnih storitev s spodbujanjem inovacij in novih tehnologij, da bi zagotovili ponudbo na celotnem ozemlju, bolje opredelili potrebe in izboljšali njihovo kakovost. Na področju podpore družinam so ukrepi namenjeni izboljšanju pravnega varstva in materialne podpore (v denarju in naravi) za družine, da bi zmanjšali revščino otrok. Drugi cilj komponente je posodobiti druge socialne prejemke, za katere se ne plačujejo prispevki, da bi izboljšali njihovo vlogo zaščite in aktivacije. Posebni ciljno usmerjeni ukrepi so namenjeni podpori žrtvam nasilja na podlagi spola, spodbujanju dostopnosti javnih storitev in izboljšanju zmogljivosti sistema za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito.
Komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države v zvezi z zagotavljanjem, da imajo službe za zaposlovanje in socialne službe zmogljivosti za zagotavljanje učinkovite podpore (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2019); izboljšanje podpore družinam (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2019); zmanjšati razdrobljenost nacionalnega sistema pomoči za brezposelnost in odpraviti vrzeli v pokritosti regionalnih shem minimalnega dohodka (priporočilo 2 iz leta 2019 za posamezno državo); ter izboljšanje pokritosti s shemami minimalnega dohodka in družinske podpore ter njihove ustreznosti (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
V.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C22.R1) – Krepitev dolgotrajne oskrbe in spodbujanje spremembe modela podpore in dolgotrajne oskrbe
Cilj reforme je model podpore, ki je osredotočen na ljudi in temelji na pravicah. Pričakuje se, da se bo sistem za avtonomijo in oskrbo odvisnih oseb (SAAD) izboljšal z uvedbo reform, ki bodo poenostavile upravne postopke, pospešile obravnavo prošenj in zmanjšale čakalne sezname vzdrževanih družinskih članov, ki ne prejemajo storitev, do katerih so upravičeni, ter zmanjšale razlike na ozemlju. Osredotoča se tudi na krepitev kakovosti poklicnih storitev, izboljšanje delovnih pogojev in povečanje pokritosti različnih vrst finančnih ugodnosti. Srednjeročno se reforma osredotoča na izvajanje nacionalne strategije za deinstitucionalizacijo, ki je model, usmerjen v oskrbo v skupnosti, ki izpolnjuje potrebe in želje ljudi, ki potrebujejo podporo, hkrati pa zagotavlja stroškovno učinkovitost in podpira družine, ki skrbijo zanje.
Podlaga za reformo dolgotrajne oskrbe temelji na oceni SAAD v letu 2021, da se pridobi poglobljeno razumevanje napredka procesa reforme dolgotrajne oskrbe, ki se je začel leta 2020, in njegovih učinkov. Sklepi te ocene se predložijo teritorialnemu svetu v prvi polovici leta 2022.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2022.
Reforma 2 (C22.R2) – Posodobitev javnih socialnih storitev in zagotovitev novega regulativnega okvira zanje
Cilj reforme je okrepiti javni sistem socialnih storitev s sprejetjem zakonodaje, ki bo zagotovila minimalni skupni portfelj storitev in skupne standarde za njihovo izvajanje na celotnem ozemlju, s čimer bi zagotovili enakost vseh Špancev pri uveljavljanju njihovih pravic, kot je določeno v členu 149(1) španske ustave. V ta namen prispeva k zmanjšanju razlik in neenakosti v zvezi z vrsto, ravnjo in kakovostjo zagotovljenih storitev. Regulativni okvir se dogovori z regijami in lokalnimi družbami ter zajema tudi organizacijo javnega sistema, vključno z njegovim notranjim usklajevanjem in usklajevanjem z drugimi sistemi socialne zaščite (izobraževanje, zdravje, pravosodje, stanovanjsko in urbanistično načrtovanje, zaposlovanje itd.); sodelovanje socialnih podjetij pri zagotavljanju socialnih storitev; sistem pristojnosti in financiranja. Poleg tega je njegov cilj spodbujanje inovacij, izboljšanje znanj in spretnosti delavcev na področju socialnih storitev ter vzpostavitev novega informacijskega sistema za socialne storitve.
Ukrep se izvede do 30. junija 2023.
Reforma 3 (C22.R3) – Sprejeti nov zakon o zaščiti družin in priznavanju njihoveraznolikosti
Sprejme se nov zakon o zaščiti družin in priznavanju njihove raznolikosti, da bi se odzvali na demografske in družbene spremembe, ki so se zgodile v zadnjih desetletjih. Cilj tega novega zakona je zagotoviti pravno priznanje različnih vrst družinskih struktur ter določiti dajatve in storitve, do katerih so upravičene, odvisno od njihovih značilnosti in ravni dohodka. V ta namen reforme vključujejo sistematizacijo, posodobitev in izboljšanje pravnega okvira ter zaščitne ukrepe, ki jih splošna državna uprava priznava družinam, ob upoštevanju njihove raznolikosti, tako v smislu socialne zaščite (dajatve, socialne storitve) kot pravne (reforme civilnega prava za nekatere skupine: neporočeni pari, rekonstituirane družine) in ekonomske (obdavčitev, štipendije itd.). Vključuje tudi pregled zakona o velikih družinah.
Glavni cilj reforme je zmanjšati revščino otrok. Zato je treba posebno pozornost nameniti zmanjševanju neenakosti z zagotavljanjem zaščite družinam s posebnimi potrebami ali družinam v ranljivem položaju, kot so enostarševska gospodinjstva ali družine, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost. Poleg tega zakon določa skupna načela in cilje za zagotovitev skladnosti in dopolnjevanja z drugimi javnimi politikami, vključno z obdavčitvijo, in izboljšanje zaščite na podlagi subjektivnih pravic.
Ukrep se izvede do 30. junija 2023.
Reforma 4 (C22.R4) – Reforma sistema za sprejem migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito
Sedanji sistem za sprejem migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito v Španiji se okrepi, da se izboljša njegova zmogljivost, ga prilagodi obstoječim in ocenjenim prihodnjim potrebam ter prispeva k njegovi večji učinkovitosti. Poudarek je zlasti na skrajšanju dolgih čakalnih dob in nizkih stopnjah ugodno rešenih prošenj za azil prosilcev za mednarodno zaščito. Z trdnejšim in bolje delujočim sistemom se pričakuje, da bo upravljanje prihodnjih migracijskih kriz lažje.
Politike sprejema so prilagojene potrebam ranljivih oseb in prosilcev za azil ter ciljem vključevanja v EU, s čimer bo celoten sistem odpornejši. Določajo se tudi raven ugodnosti za osnovne storitve za prosilce, ki nimajo finančnih sredstev, in za prosilce z bolj ranljivim profilom, ki potrebujejo okrepljeno zaščito, da bi se čim bolj zmanjšalo zagotavljanje pogojev za sprejem v obliki finančnih koristi. Poleg tega se prilagodi sistem, ki zajema spremljevalne storitve in poti. Obravnava organizacijo sprejemnega sistema s teritorialnega vidika, katerega cilj je pospešiti prevzem pristojnosti s strani avtonomnih skupnosti, kot je določeno v sodni praksi, z dvema pilotnima projektoma. Nazadnje se v sodelovanju z avtonomnimi skupnostmi dogovorijo o parametrih ozemeljske porazdelitve prosilcev.
Za zagotovitev izvajanja se uporabi sistem kazalnikov, vključno z elementi, kot so državljanstvo, spol, etnična pripadnost, ranljivost, razmere v državi izvora itd., v ponderirani formuli, ki omogoča objektiven izračun verjetnosti priznanja zaščite. Med obravnavo prošenj rezultat formule omogoča organom, pristojnim za sprejem, da prosilce usmerijo k osnovni ali izboljšani poti sprejema. To velja tudi za ustrezne dajatve. To bo omogočilo uporabo osnovnih pogojev za sprejem za vse prosilce za azil in izboljšanje pogojev za sprejem za tiste z veliko verjetnostjo priznanja.
Ukrep se izvede do 31. marca 2022.
Reforma 5 (C22.R5) – Izboljšanje sistema finančnih koristi, za katere se ne plačujejo prispevki, splošne državne uprave
Ta reforma vključuje odobritev nove sheme minimalnega dohodka maja 2020, vzpostavitev enotnega nacionalnega sistema za finančne prejemke, za katere se ne plačujejo prispevki, in minimalno raven finančnih prejemkov, za katere se ne plačujejo prispevki, za najranljivejša gospodinjstva.
Na podlagi sheme MVI se sprejme načrt za reorganizacijo in poenostavitev sistema finančnih ugodnosti splošne državne uprave, za katere se ne plačujejo prispevki. Cilj načrta je vključiti in racionalizirati dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki, na podlagi sheme MVI, da bi izboljšali uspešnost in učinkovitost javnih sredstev ter jih usmerili v ranljive skupine in ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost. Poudarek je na zagotavljanju ustrezne pokritosti glede na okoliščine, ki povzročajo ranljivost, in zagotavljanju ustrezne dohodkovne podpore, s čimer se prispeva k zmanjšanju revščine. V ta namen upošteva strukturne potrebe gospodinjstev, zlasti družin z otroki in invalidov. Poleg tega dohodkovno podporo povezuje z aktivnim iskanjem zaposlitve, da se spodbudi socialno-ekonomsko vključevanje in preprečijo „pasti revščine“.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 1 (C22.I1): Načrt dolgotrajne oskrbe in podpore: deinstitucionalizacija, oprema in tehnologija
Španija bo v skladu z reformo 1 te komponente vlagala v šest področij ukrepanja.
I.V dolgoročnem podpornem načrtu, v katerem se analizira trenutno stanje politik oskrbe, katerega cilj je opredeliti potrebe po izboljšanju in pripraviti predlog za reformo veljavnega zakona o osebni samostojnosti in oskrbi vzdrževanih oseb. Oceni tudi stanje in tekoče projekte na različnih ozemljih;
II.Nacionalno strategijo za deinstitucionalizacijo, vključno z izvajanjem kampanj ozaveščanja in razširjanja informacij;
III.Štirje pilotni projekti, namenjeni spodbujanju deinstitucionalizacije in pridobivanju izkušenj za preoblikovanje podpore in dolgotrajne oskrbe, vključno s podporo in dolgotrajno oskrbo oseb z motnjami v duševnem razvoju;
IV.Gradnja in obnova centrov za bivalno, nestanovanjsko in dnevno oskrbo ter naložbena oprema za izboljšanje kakovosti storitev oskrbe. Te naložbene projekte izvajajo avtonomne skupnosti na podlagi ocene teritorialnih potreb; ter zagotoviti, da bodo nova in obnovljena bivališča usklajena s Konvencijo ZN o pravicah invalidov.
V.Reforma centrov za dnevno oskrbo v skupnosti, tudi na podeželju, ki jo vodi IMSERSO (Instituto de Mayores y Servicios Social, v okviru ministrstva za socialne pravice in Agende 2030). Enajst centrov se preoblikuje in prilagodi novemu modelu dolgotrajne oskrbe, ki se osredotoča na osebe s telesno invalidnostjo, kar ustreza 1100 mestom. Naložbe so namenjene tudi inovativnim projektom v istih centrih; in
VI.Nove storitve oskrbe na daljavo za prehod na proaktivno in personalizirano oskrbo, ki prispeva k osebni avtonomiji in vzdrževanju ljudi, ki so odvisni od oskrbe na domu.
Ukrep se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C22.I2): Načrt za posodobitev socialnih storitev – tehnološka preobrazba, inovacije, usposabljanje in krepitev otroškega varstva
Španija bo v skladu z reformo 2 te komponente vlagala v pet področij ukrepanja.
I.Nove tehnologije za izboljšanje učinkovitosti socialnih storitev (krajša čakalna doba) in njihove kakovosti (boljši rezultati socialnih ukrepov), vključno s spodbujanjem celostne oskrbe.
II.Tehnološka orodja za izboljšanje upravljanja socialnih storitev in informacijskih sistemov, vključno s spletno platformo za centralizacijo informacij, ki so na voljo v nacionalnih in regionalnih upravah. To vključuje zlasti celovito izvajanje španskega informacijskega sistema socialnih služb (SIESS). Pričakuje se, da bo ta novi informacijski sistem omogočil tudi interoperabilnost z drugimi sistemi (zaposlovanje, zdravje, tretji sektor). Vključuje tudi spletno orodje za analizo projektov, ki so jih razvile organizacije tretjega sektorja, za upravljanje različnih proračunskih programov, povezanih s socialnimi storitvami in varstvom družin, otrok in nekaterih ranljivih skupin, ter spletno platformo za centralizacijo informacij o oskrbi, ki so na voljo v splošni državni upravi in avtonomnih skupnostih.
III.Pilotni projekti za spodbujanje inovacij na področju socialnih storitev.
IV.Usposabljanje osebja v sistemu javnih socialnih služb, ki sodeluje pri izvajanju in podpiranju novega modela dolgotrajne oskrbe.
V.Izboljšanje stanovanjske infrastrukture in drugih vidikov otroškega varstva in centrov za mladostnike, boljše obravnavanje čustvenih, osebnih in izobraževalnih/poklicnih potreb.
Večji del naložbe so projekti, ki jih izvajajo regionalne vlade za tehnološko preoblikovanje socialnih storitev ter posodobitev infrastrukture in storitev, povezanih z zaščito stanovanj in rejniškimi družinami.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 3 (C22.I3): Španija Načrt za dostopno državo
Španija vlaga v izboljšanje dostopnosti invalidov do javnih storitev, pri čemer se osredotoči na izboljšanje kognitivne dostopnosti pri komuniciranju z javnimi organi (vključno s spletnimi stranmi) ter fizičnega dostopa do javnih stavb in javnih prostorov; primernost fizičnih prostorov za zdravstvene storitve; dostopnost v izobraževalnih centrih; ter nastanitev javnega prevoza, vključno z dostopnostjo med mestnimi in podeželskimi območji. Občinam se zagotovi finančna podpora za izvedbo del in nakup opreme, zlasti na podeželju. Naložbe se namenijo tudi komunikacijskim kampanjam in kampanjam ozaveščanja ter raziskovalnim projektom na področju raziskav, razvoja in inovacij na področju kognitivne dostopnosti.
Ukrep se izvede do 31. marca 2024.
Naložba 4 (C22.I4): Načrt Španija vas ščiti pred nasiljem na podlagi spola
Španija vlaga v telefonske in spletne storitve za podporo žrtvam nasilja nad ženskami, vključno z žrtvami trgovine z ljudmi in spolnega izkoriščanja. Vključuje 24-urne centre za krizno pomoč v vseh provincah, vključno s Ceuto in Melillo, ob upoštevanju izzivov, povezanih z zagotavljanjem anonimnosti in demografskih vidikov. Ustanovitev teh centrov je del zaveze Španije Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki je bila za Španijo ratificirana leta 2014. Z naložbo se vzpostavi tudi nova služba za socialno in zaposlitveno svetovanje, ki zagotavlja različne vrste storitev, vključno s pravnim svetovanjem, psihološko in čustveno podporo ter pomočjo pri vključevanju na trg dela. Pomoč na daljavo vključuje tudi zaščito žrtev, vključno z napravami za spremljanje ukrepov omejevanja stikov.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 5 (C22.I5): Povečanje zmogljivosti in učinkovitosti sistema za sprejem migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito
Španija vlaga v povečanje zmogljivosti sprejemnega sistema s povečanjem neposredne udeležbe države v sredstvih sprejemnega omrežja. To prispeva k zagotavljanju večje stabilnosti nastanitve in storitev sprejema. Naložba vključuje oceno potreb sistema v naslednjih treh letih, podporo za sanacijo in obnovo obstoječih centrov ter upravne postopke za nakup, gradnjo nove stavbe in morebitno prenovo obstoječih stavb, s čimer se zagotovi energetska učinkovitost. Španija na podlagi ocene dobrih praks opredeli tudi upravljanje sprejemnih centrov s strani tretjih oseb. Naložba zajema tudi digitalizacijo centrov in razvoj nove digitalne arhitekture, da bi izboljšali njihovo upravljanje in olajšali dodeljevanje mest prosilcem med avtonomnimi skupnostmi.
Ukrep se izvede do 30. junija 2026.
V.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
314
|
C22.R1
|
M
|
Odobritev ocene sistema za avtonomijo in oskrbo v odvisnosti (SAAD) s strani teritorialnega sveta.
|
Objava ocene
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Ocena se izvede v letu 2021, da se pridobi poglobljeno razumevanje napredka pri reformi dolgotrajne oskrbe, ki se je začel leta 2020, in njegovih učinkov. Sklepi te ocene se predložijo teritorialnemu svetu v prvi polovici leta 2022.
|
315
|
C22.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o socialnih storitvah in ministrskih predpisov
|
Določba zakona in ministrskih uredb o začetku njihove veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Po sprejetju zakona o socialnih storitvah se sprejmejo potrebni ministrski predpisi. Cilj zakona je izboljšati sedanji sistem zagotavljanja storitev in urediti osnovne pogoje, pod katerimi se socialne storitve opravljajo v Španiji.
|
316
|
C22.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o raznolikosti družin
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Cilj zakona o raznolikosti družine je i) pravno priznanje različnih vrst družinskih struktur; II) določitev prejemkov in storitev, do katerih so upravičeni, glede na njihove značilnosti in ravni dohodka; in iii) zmanjšanje revščine otrok ob upoštevanju ugotovitev prerazporeditvene ocene učinka.
|
317
|
C22.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti zakonodajne reforme sistema za sprejem migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito v Španiji
|
Določba v vrstnem redu o začetku veljavnosti sklepa
|
|
|
|
Q1
|
2022
|
Osrednji ministrski odlok reformira sistem za sprejem migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito v Španiji, ki ga je sprejelo ministrstvo za vključevanje, socialno varnost in migracije. Cilji reforme so razviti nove postopke za sprejem za vse centre v sprejemni mreži in priznati osnovne pogoje za sprejem za vse prosilce za azil ter izboljšati pogoje za sprejem za tiste z veliko verjetnostjo priznanja.
|
318
|
C22.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 20/2020 z dne 29. maja 2020 o odobritvi minimalnega življenjskega dohodka
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2020
|
Začetek veljavnosti minimalnega dohodka (kraljevi zakonski odlok št. 20/2020 z dne 29. maja).
|
319
|
C22.R5
|
M
|
Objava „Načrta za reorganizacijo in poenostavitev sistema finančnih ugodnosti splošne državne uprave, za katere se ne plačujejo prispevki“.
|
Objava načrta v Uradnem listu
|
|
|
|
Q3
|
2022
|
Sprejetje načrta za reorganizacijo in poenostavitev sistema finančnih ugodnosti splošne državne uprave, za katere se ne plačujejo prispevki (objava v Uradnem listu). Cilj načrta je vključiti prejemke, za katere se ne plačujejo prispevki, v instrument za kritje dohodkov, da bi izboljšali uspešnost in učinkovitost javnih sredstev ter jih osredotočili na ljudi, ki jim grozi ranljivost ali socialna izključenost. Ta načrt se osredotoča na ustrezno pokritost različnih okoliščin, zaradi katerih so ljudje ranljivi, in na ustreznost dohodkovne podpore. V ta namen po eni strani upošteva strukturne potrebe, kot so gospodinjstva z otroki in invalidi, po drugi strani pa dohodkovno podporo poveže z aktivnim iskanjem zaposlitve za vključevanje in prepreči „pasti revščine“. Načrt upošteva vse obstoječe, za katere se ne plačujejo prispevki, da bi jih postopoma in sčasoma vključili v enoten nacionalni sistem, s čimer bi zagotovili, da je cilj načrta v celoti dosežen.
|
320
|
C22.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti zakonodaje za reorganizacijo in poenostavitev sistema finančnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti zakona
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Reforma bo reorganizirala in poenostavila sistem denarnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki. Cilj reforme je, da se v instrument kritja, ki temelji na shemi minimalnega življenjskega dohodka (IMV), vključijo glavne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki, ki jih zagotavlja splošna državna uprava, reorganizacija in poenostavitev sistema finančnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki, v skladu s cilji načrta za reorganizacijo in poenostavitev sistema finančnih ugodnosti splošne državne uprave, za katere se ne plačujejo prispevki.
|
321
|
C22.I1
|
T
|
Projekti, ki jih izvaja ministrstvo za socialne pravice in Agenda 2030
|
|
Število
|
0
|
4
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Zaključek štirih pilotnih projektov o deinstitucionalizirani oskrbi, od katerih je eden osredotočen na podporo in oskrbo oseb z motnjami v duševnem razvoju, ter reformo centrov, ki ustrezajo vsaj 1100 mestom IMSERSO.
|
470
|
C22.I1
|
T
|
Bivalne, nestanovanjske in dnevne nege.
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
1 355
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Objava dodelitve vsaj 1 355 000 000 EUR v Uradnem listu ali platformi za javna naročila za obnovo in gradnjo stanovanjskih in nestanovanjskih centrov ter centrov za dnevno varstvo, da se prilagodijo novemu modelu dolgotrajne oskrbe.
|
322
|
C22.I1
|
T
|
Storitve oskrbe na daljavo na domu v sistemu za avtonomnost in oskrbo odvisnih oseb (SAAD)
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
304
|
Q1
|
2025
|
Nove storitve oskrbe na daljavo, uvedene za najmanj 304 000 000 EUR Datum začetka: 31. marec 2020.
|
323
|
C22.I1
|
T
|
Bivalne, nestanovanjske in dnevne nege.
|
|
Število
|
|
15 200
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Nastanitveni in nestanovanjski centri ter centri za dnevno oskrbo, obnovljeni in/ali zgrajeni tako, da se vsaj 15200 mest prilagodi novemu modelu dolgotrajne oskrbe.
|
324
|
C22.I2
|
M
|
Izvajanje posebnih tehnoloških orodij za izboljšanje informacijskih sistemov in sistemov upravljanja socialnih storitev.
|
Zunanje vrednotenje vseh faz in končnih rezultatov projekta.
|
|
|
|
Q3
|
2023
|
Razvoj in izvajanje posebnih tehnoloških orodij za izboljšanje informacijskih in upravljavskih sistemov socialnih storitev zajemata:
I.španski informacijski sistem socialnih služb (SIESS);
II.spletno orodje za analizo projektov, ki so jih razvili subjekti tretjega sektorja;
III.računalniška orodja za upravljanje različnih proračunskih programov, povezanih s socialnimi storitvami in varstvom družine, otrok in nekaterih ranljivih skupin; in
IV.spletna platforma za centralizacijo informacij o oskrbi, ki so na voljo v državi.
|
325
|
C22.I2
|
M
|
Zaključek projektov za tehnološko preoblikovanje socialnih storitev ter posodobitev infrastrukture in storitev, povezanih s stanovanjsko zaščito in rejniškimi družinami
|
Nadzor nad sporazumi, podpisanimi z vsako avtonomno regijo
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Dokončanje tehnološke preobrazbe socialnih storitev s strani regionalnih vlad, ki omogoča interoperabilnost z drugimi sistemi, ki so povezani s socialnimi storitvami (zaposlovanje, zdravstvo, tretji sektor), ter posodobitev infrastrukture in storitev, povezanih z zaščito nastanitvenih centrov za varstvo otrok in mladostnikov, vključno z boljšim obravnavanjem potreb po individualizirani podpori (vključno s čustvenimi in izobraževalnimi/poklicnimi) in usposabljanjem rejniških družin, pri čemer skupni proračun znaša vsaj 450 000 000 EUR.
|
471
|
C22.I2
|
T
|
Izvajanje pilotnih projektov
|
|
Število
|
0
|
19
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Dokončanje vsaj 19 pilotnih projektov, namenjenih spodbujanju inovacij na področju socialnih storitev.
|
326
|
C22.I3
|
T
|
Projekti za boljšo dostopnost
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
178
|
Q1
|
2024
|
Dokončanje naložb občin, regionalnih vlad in centralne vlade za izboljšanje dostopnosti in odpravo ovir s skupnim proračunom v višini vsaj 178 milijonov EUR, ki bi moral biti osredotočen na:
I.izboljšanje kognitivne dostopnosti pri komuniciranju z javnimi organi (vključno s spletnimi stranmi);
II.izboljšanje fizičnega dostopa do javnih stavb in javnih prostorov, vključno z zdravstvenimi storitvami in izobraževalnimi centri;
III.izboljšanje dostopnosti javnega prevoza;
IV.izvajanje prilagoditvenih del in nakup opreme s strani občin, zlasti na podeželju.
V.Komunikacijske kampanje in kampanje ozaveščanja,
VI.Raziskovalni projekti na področju raziskav, razvoja in inovacij na področju kognitivne dostopnosti.
|
473
|
C22.I4
|
M
|
Vzpostavitev različnih vrst storitev za žrtve spolnega nasilja.
|
Začetek veljavnosti zakonodaje
|
|
|
|
Q1
|
2023
|
Začetek veljavnosti zakonodaje o vzpostavitvi nove službe za socialno in zaposlitveno svetovanje za žrtve spolnega nasilja, ki zagotavlja različne vrste storitev, vključno s pravnim svetovanjem, psihološko in čustveno podporo ter pomočjo pri vključevanju na trg dela.
|
472
|
C22.I4
|
M
|
Naložbe v telefonske storitve in spletne storitve za podporo žrtvam nasilja nad ženskami
|
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Zagotavljanje vsaj 30.000 naprav za spremljanje distanciranja, nove aplikacije za žrtve ter nove platforme za velepodatke in umetno inteligenco za podporo žrtvam nasilja nad ženskami, vključno z žrtvami trgovine z ljudmi in spolnega izkoriščanja. Datum začetka: 1. februarja 2020.
|
327
|
C22.I4
|
T
|
Centri za žrtve spolnega nasilja.
|
|
Število
|
19
|
52
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Deluje vsaj en center za celovito oskrbo žrtev spolnega nasilja na provinco ter en center v avtonomnih španskih mestih Ceuta in Melilla. Datum začetka: 1. februarja 2020.
|
328
|
C22.I5
|
T
|
Zmogljivost sistema za sprejem migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito
|
|
Število
|
400
|
6 100
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Povečati sprejemne zmogljivosti sistema za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito prosilcev za azil v centrih ministrstva za vključevanje, socialno varnost in migracije za vsaj 5700 mest v primerjavi z letom 2019. Vsaj 176 000 000 EUR se porabi za gradnjo in sanacijo stavb, s čimer se zagotavlja energetska učinkovitost. Datum izhodiščnega scenarija: 31. december 2019.
|
V.3. Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Reforma 6 (C22.R6): Okrepitev jamstvenih mehanizmov za zagotovitev višje ravni varstva pravic v nekaterih primerih, ko je potrošnik prizadet zaradi posebne socialne in ekonomske ranljivosti.
Cilj reforme je sprejeti različne ukrepe za zaščito potrošnikov in uporabnikov pred socialno in ekonomsko ranljivostjo.
Reforma vključuje vsaj sprejetje zakonodaje o označevanju v braillovi abecedi in drugih oblikah, da se zagotovi univerzalna dostopnost potrošniškega blaga in proizvodov, ki so posebej pomembni za zaščito varnosti, celovitosti in kakovosti življenja, zlasti za slepe in slabovidne osebe kot ranljive potrošnike. Poleg tega bo reforma spremenila zakonodajo, da se zagotovi personalizirana obravnava pri plačilnih storitvah na zahtevo potrošnikov in uporabnikov v ranljivem položaju, da se prepreči diskriminacija na podlagi „digitalnega razkoraka“.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 6 (C22.I6): Sklad za socialne učinke (FIS)
Ta ukrep vključuje javne naložbe v instrument, sklad za socialne učinke, da se spodbudijo zasebne naložbe in izboljša dostop do financiranja v španskem sektorju socialnega učinka, zlasti projekti, ki prispevajo k socialnim in okoljskim rešitvam, ob upoštevanju postopkov merjenja in upravljanja učinka, določenih z dobrimi praksami industrije (GIIN in drugi), ter da se razvijejo kapitalski trgi na teh področjih. Ta sklad deluje tako, da zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti, zagotavlja posojila, lastniški kapital in naložbe navideznega lastniškega kapitala neposredno ali prek posrednikov. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 400 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravlja Compañía Española de Financiación del Desarrollo (COFIDES) kot izvajalski partner. Instrument vključuje naslednje tri proizvodne linije:
·Vpis delnic v investicijske sklade s socialnim učinkom. V tej vrstici se kupujejo deleži naložbenih nosilcev, ki jih upravljajo zasebni finančni upravitelji, katerih cilj je vlaganje v socialne in okoljske projekte v vseh fazah zrelosti. Nakup je omejen na 25 % skupnih deležev vsakega sklada, razen v ustrezno utemeljenih primerih, v katerih se ta odstotek lahko poveča, čeprav ne presega 49 %. Poleg tega Sklad ne kupuje delnic več kot dveh skladov, ki ju upravlja isti finančni upravitelj, razen če je eden od obeh skladov v obdobju odprodaje in je opustil vsaj 50 % upravljanih sredstev.
·Sovlaganje ali sofinanciranje prek lastniških ali drugih dolžniških instrumentov v projekte z merljivim družbenim ali okoljskim učinkom ali v podjetjih, ki so se zavezala, da bodo izvedla nove projekte s temi značilnostmi. V tej vrstici se projekti sovlagajo ali sofinancirajo z drugimi javnimi ali zasebnimi sredstvi, po možnosti tudi s tistimi, za katere je instrument kupil delnice.
·Neposredna posojila in participativna posojila v podjetjih, ki izvajajo projekte z merljivim družbenim ali okoljskim učinkom.
Ta naložba zajema tudi instrument tehnične pomoči, namenjen izboljšanju zmogljivosti upravičenk za upravljanje in merjenje njihovega učinka naložbenih projektov. Podpira tudi dobro finančno poslovodenje instrumenta. TAF bo upravljal COFIDES, dodeljena pa mu bodo začetna dodeljena sredstva v višini do 8 milijonov EUR.
Za izvedbo naložbe v mehanizem Španija odobri uredbo in vse povezane dokumente za ustanovitev in upravljanje instrumenta, ki vključujejo naslednjo vsebino:
1)Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Začetno odločitev o naložbi Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa se z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade. Končna naložbena odločitev Sklada je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga naložbeni odbor ali ustrezni enakovredni upravljavski organ. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki.
2)Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a)Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
b)Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c)Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d)Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), zlasti:
I)V primeru posojil, projektnih obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika iz upravičenosti izključuje naslednji seznam dejavnosti in sredstev: (I) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti;(iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo.
II)V primeru lastniškega kapitala, navideznega lastniškega kapitala, podjetniških obveznic ali enakovrednih instrumentov: naložbena politika izključuje podjetja z znatnim poudarkom na naslednjih sektorjih: (I) proizvodnja energije iz fosilnih goriv in z njo povezane dejavnosti; (II) energetsko intenzivne industrije in/ali industrije z visokimi emisijami CO2; (III) proizvodnja, najem ali prodaja vozil, ki onesnažujejo okolje; (IV) zbiranje odpadkov, ravnanje z odpadki innjihovo odlaganje, (v) predelava jedrskega goriva, proizvodnja jedrske energije
III)Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e)Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3)Znesek, zajet v uredbah in vseh povezanih dokumentih o vzpostavitvi mehanizma, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po ponovnem vlaganju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4)Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
a)Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
b)Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
c)Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz uredb o ustanovitvi instrumenta, preden se zaveže k financiranju operacije.
d)Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom COFIDES. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči ter zahtevami glede podnebnih in digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij ter spoštovanje pogojev veljavne uredbe in povezanih dokumentov o vzpostavitvi instrumenta in sporazumov o financiranju.
5)Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: COFIDES izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole za odsotnost navzkrižja interesov pri finančnih posrednikih se izvajajo in se izvajajo predhodno prek informacijskega sistema, kot je Minerva, za vse vpletene finančne akterje.
6)Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: COFIDES s finančnimi posredniki podpiše sporazume o financiranju v skladu s ključnimi zahtevami, ki se zagotovijo kot del povezanih dokumentov o vzpostavitvi instrumenta. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi deluje Sklad, vključno z:
a)Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
b)Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
V.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalniki (za mejnike)
|
Kvantitativni kazalniki (za cilj)
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L71
|
C22.R6
|
M
|
Začetek veljavnosti ustrezne zakonodaje
|
Določba v zakonodaji, ki določa začetek veljavnosti zakonodaje
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Začetek veljavnosti ustrezne zakonodaje o varstvu potrošnikov in uporabnikov pred socialno in ekonomsko ranljivostjo, zlasti: a) zakon 4/2022 o varstvu potrošnikov in uporabnikov pred socialno in ekonomsko ranljivostjo ter b) Kraljevi odlok o ureditvi znaka v Braillovi pisavi Alphabet in drugih oblik, da se zagotovi splošen dostop do blaga in potrošniških proizvodov posebnega pomena.
|
L72
|
C22.I6
|
M
|
Sklad za socialne učinke: Uredba o vzpostavitvi instrumenta
|
Začetek veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta
|
|
|
|
Q1
|
2024
|
Začetek veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta in vseh povezanih dokumentov
|
L73
|
C22.I6
|
T
|
Sklad za socialne učinke: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi)
|
|
%
|
0
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Instrument in posredniki, ki jih izbere COFIDES, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 40 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 10 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami Sklada).
|
L74
|
C22.I6
|
M
|
Sklad za socialne učinke: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Španija prerazporedi 400 000 000 EUR v Sklad.
|
W. KOMPONENTA 23: Nove javne politike za dinamičen, odporen in vključujoč trg dela
Komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava pomembne strukturne izzive španskega trga dela. Njeni glavni cilji so zmanjšati strukturno brezposelnost in brezposelnost mladih, zmanjšati razširjeno uporabo pogodb za določen čas in odpraviti dvojnost trga dela, povečati naložbe v človeški kapital, posodobiti instrumente kolektivnih pogajanj ter povečati uspešnost in učinkovitost aktivnih politik trga dela.
Komponenta vključuje ustrezne naložbe, ki dopolnjujejo tiste, ki se financirajo iz strukturnih skladov (zlasti Evropskega socialnega sklada), katerih cilj je čim bolj povečati učinek reform na ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, povečanje produktivnosti ter zmanjšanje socialnih in teritorialnih razlik ter razlik med spoloma.
Na splošno so ukrepi, vključeni v komponento, namenjeni reševanju dolgotrajnih izzivov španskega trga dela ter predstavljajo sklop ambicioznih in skladnih reform, ki naj bi bile večinoma izvedene do konca leta 2021. O nekaterih predlogih reform se trenutno razpravlja s socialnimi partnerji v okviru procesa socialnega dialoga. Zato so nekatere podrobnosti izrecno ostale odprte, da bi omogočili dovolj prostora za sporazum in potrditev s strani socialnih partnerjev.
Ta komponenta obravnava priporočila za posamezne države o prehodu na pogodbe za nedoločen čas in spodbudah za zaposlovanje, javnih zavodih za zaposlovanje, aktivnih politikah trga dela in izobraževanju odraslih, zaščiti v primeru brezposelnosti, sistemih minimalnega dohodka in ohranjanju delovnih mest (specifični priporočili 2 2019 in 2 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
W.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C23.R1) – Ureditev dela na daljavo
S to reformo se vzpostavi regulativni okvir za zagotavljanje dela na daljavo, da bi izboljšali zaščito in prožnost delavcev ter hkrati ohranili produktivnost podjetij. Vključuje odobritev dveh kraljevih uredb-zakonov:
·Kraljevi zakonski odlok 28/2020 z dne 22. septembra zagotavlja regulativni okvir, ki spodbuja uvedbo dela na daljavo v zasebnem sektorju, hkrati pa ohranja produktivnost podjetij ter delavcem zagotavlja zaščito in prožnost. Delavcem in delodajalcem zagotavlja enake delovne pogoje za tiste, ki delajo na daljavo in na kraju samem, ter prostovoljno naravo dela na daljavo. Vzpostavljeni okvir daje prednost mešanim oblikam dela na daljavo in dela na kraju samem.
·Kraljevi odlok-zakon 29/2020 z dne 29. septembra 2020 o delu na daljavo v javnih upravah določa regulativni okvir za javne uslužbence, ki priznava možnost prostovoljnega in reverzibilnega opravljanja tovrstnega dela s predhodno odobritvijo.
Ta reforma je povezana z reformo 1 v komponenti 11 o javni upravi.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2020.
Reforma 2 (C23.R2) – Ukrepi za odpravo razlik med spoloma
Cilj te reforme je odpraviti razliko v plačah med spoloma. Sestavljen je iz dveh podzakonskih aktov:
·Kraljevi odlok 901/2020 z dne 13. oktobra ureja obveznost delodajalcev, da pripravijo in registrirajo načrte za enakost, da se zagotovi preglednost plačil. Vsa podjetja z več kot 150 zaposlenimi morajo take načrte pripraviti in registrirati, v letu 2022 pa so obvezana tudi vsa podjetja z več kot 50 delavci. Kraljevi odlok določa postopek za pogajanja o načrtih, zahteve, ki jih je treba upoštevati pri diagnozi, ter značilnosti njihovega vrednotenja in spremljanja.
·Kraljevi odlok 902/2020 z dne 13. oktobra 2020 o enakem plačilu za moške in ženske zagotavlja načelo preglednosti plačil, da se ugotovijo diskriminatorni položaji zaradi nepravilnih ocen delovnega mesta (tj. nižje plačilo za delo enake vrednosti). V odloku so opredeljeni primeri, v katerih se delo šteje za enakovredno. Velja od aprila 2021 po šestmesečnem obdobju, ki ga imajo delodajalci za vzpostavitev potrebnih izvedbenih mehanizmov.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2021.
Reforma 3 (C23.R3) – regulacija dela distributerjev na domu prek digitalnih platform (vozniki)
Cilj reforme je urediti delovne pogoje tako imenovanih voznikov, ki se ukvarjajo z dejavnostmi distribucije tretjim osebam z uporabo tehnoloških sredstev. Kraljeva uredba-zakon tem delavcem zagotavlja pravico do poštenega in enakega obravnavanja v zvezi z delovnimi pogoji ter pravico do dostopa do socialne zaščite in usposabljanja s pravno domnevo delovnega razmerja med podjetjem in voznikom. Prav tako omogoča, da je pravno zastopanje delavcev obveščeno o pravilih, ki jih vsebujejo algoritmi in sistemi umetne inteligence, ki lahko vplivajo na delovne pogoje, vključno z dostopom do zaposlitve in oblikovanjem profilov ter njunim ohranjanjem.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. septembra 2021.
Reforma 4 (C23.R4) – Poenostavitev pogodb: posplošitev pogodbe za nedoločen čas, razlogi za uporabo pogodb o zaposlitvi za določen čas in ureditev pogodbe o usposabljanju/vajenju.
Namen te reforme je sprememba uredbe o pogodbah iz zakona o delovnih razmerjih (zakonska uredba št. 2/2015), da bi uredili uporabo pogodb za določen čas kot izključno vzročno zvezo in posplošili uporabo pogodb za nedoločen čas. Reforma vključuje naslednje elemente:
·Poenostavitev in reorganizacija seznama pogodb s tremi glavnimi vrstami: za nedoločen čas, začasno usposabljanje in usposabljanje/vajeništvo. Namen zasnove novih vrst pogodb je omejiti veljavne vzroke za uporabo pogodb o zaposlitvi za določen čas, s čimer postanejo pogodbe za nedoločen čas splošno pravilo.
·Pregled uporabe pogodbe o usposabljanju/vajenju, da se mladim zagotovi ustrezen okvir za vstop na trg dela.
·Okrepitev uporabe sezonske pogodbe, ki je posebna vrsta pogodb za nedoločen čas, ki se uporabljajo za sezonske dejavnosti.
·Reforma bo okrepila nadzor nad uporabo pogodb s krajšim delovnim časom, da se prepreči nereden delovni čas.
·Krepitev boja proti goljufijam na področju dela, vključno s posodobitvijo sistema sankcij.
Ta reforma je tesno povezana z reformo 1 v komponenti 11, ki bo uvedla druge pravne spremembe v statut javnih delavcev, da bi se zmanjšala uporaba pogodb za določen čas v javnem sektorju. Povezan je tudi z reformo 6 (mehanizem za prožnost in stabilnost) v tej komponenti.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2021.
Reforma 5 (C23.R5) – Posodobitev aktivnih politik trga dela
Cilj te reforme je posodobiti izvajanje aktivnih politik trga dela v Španiji ob upoštevanju ugotovitev iz pregledov porabe, ki jih je opravil neodvisni fiskalni organ (v nadaljnjem besedilu: AIReF). Reforma bo sestavljena iz več elementov, kot so razvoj individualnih poti za svetovanje, preprečevanje zlorab pri usposabljanju na delovnem mestu (kot so pripravništva in pogodbe o usposabljanju), krepitev sistema izobraževanja odraslih in priznavanja kompetenc, vzpostavitev točke „vse na enem mestu“ za mlade, izboljšanje usklajevanja med službami za zaposlovanje in socialnimi službami ter z regijami ter izboljšanje sodelovanja z zasebnim sektorjem.
To reformo dopolnjujeta dve drugi reformi v tej komponenti, in sicer reforma 7 (spodbude za zaposlovanje) in reforma 11 (digitalizacija javnih zavodov za zaposlovanje). Nekateri elementi reforme (kot sta okrepitev programa preusposabljanja in pomoči za starejše delavce) predstavljajo sinergije z reformo 2 v okviru komponente 30 (uskladitev dejanske upokojitvene starosti z zakonsko določeno upokojitveno starostjo).
Reforma bo v letih 2021 in 2022 vključevala več zakonodajnih korakov:
a)Akcijski načrt za boj proti brezposelnosti mladih za obdobje 2021–2027 ob izvajanju jamstva EU za mlade plus. Akcijski načrt vključuje pregled pogodb o pripravništvu/vajenju in odobritev statuta praktikantov. Ti ukrepi so skladni z izobraževalnimi politikami za boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja (kot je določeno v komponenti 21). Izvajanje tega elementa ukrepa se zaključi do 30. junija 2021.
b)Španska strategija za aktivacijo zaposlovanja za obdobje 2021–2024 po procesu socialnega dialoga. Glavni cilji nove strategije so:
·Pristop, osredotočen na ljudi in podjetja: pričakuje se, da bo zasnova aktivnih politik trga dela osredotočena na posebne okoliščine vsakega posameznika in podjetja.
·Skladnost s produktivno preobrazbo: Aktivne politike trga dela bi morale omogočati poklicne prehode, ki spremljajo prehod proizvodnega modela na zeleno in digitalno gospodarstvo.
·Usmerjenost v rezultate: Pričakuje se, da se bodo aktivne politike trga dela ocenjevale, spremljale in spodbujale doseganje rezultatov.
·Izboljšanje zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje z njihovo digitalizacijo in modernizacijo.
·Upravljanje in kohezija nacionalnega sistema zaposlovanja za izboljšanje usklajevanja na nacionalni in regionalni ravni ter zainteresiranih strani, vključenih v aktivne politike trga dela.
Izvajanje tega elementa ukrepa se zaključi do 31. decembra 2021.
c)Reforma zakona o zaposlovanju z naslednjimi cilji: (I) okrepiti instrumente politike in usklajevanja nacionalnega sistema zaposlovanja; (II) reformirati aktivne politike trga dela; (III) pregledati upravljanje sistema; (IV) krepitev lokalne razsežnosti politike zaposlovanja; in (v) izpolniti zahteve za izvajanje različnih ukrepov, predvidenih v okviru nacionalnega načrta aktivnih politik zaposlovanja. V zvezi s tem glavni elementi zakonodajnih sprememb vključujejo:
·Krepitev aktivnih in pasivnih politik zaposlovanja ob upoštevanju delitve pristojnosti med državo in avtonomnimi skupnostmi.
·Krepitev sistema posredništva in javno-zasebnih partnerstev.
·Portfelj skupnih storitev nacionalnega sistema zaposlovanja.
·Pregled modela financiranja.
·Sodelovanje s socialnimi službami.
·Lokalna in evropska razsežnost.
·Tehnološki razvoj za zaposljivost.
·Uporaba IKT in masovnih podatkov.
·Izboljšanje zaposljivosti.
Izvajanje tega elementa ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Reforma 6 (C23.R6) – Stalni mehanizem za notranjo prožnost, stabilnost delovnih mest in preusposabljanje delavcev v prehodu.
Cilj te reforme je vzpostaviti stalno shemo za prilagajanje cikličnim in strukturnim pretresom, tako da se začasna prekinitev ali skrajšanje delovnega časa pokrije z načrtom ureditve zaposlovanja, ki vključuje zahtevo po izboljšanju ali prekvalifikaciji delavcev glede znanj in spretnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da jih povprašujejo. Shema temelji na izkušnjah s shemami skrajšanega delovnega časa (t. i. „ERTE“), ki so bile uvedene med krizo zaradi COVID-19, da bi se ohranila delovna mesta med omejitvijo gibanja in drugimi omejitvami dejavnosti, ki jih je povzročila pandemija.
Reforma bo sestavljena iz dveh novih prilagoditvenih mehanizmov:
·Mehanizem za gospodarsko stabilizacijo, ki podjetjem zagotavlja notranjo prožnost in stabilnost delavcem v primeru prehodnih ali cikličnih pretresov, s posebnim poudarkom na usposabljanju delavcev.
·Mehanizem, ki podpira preusposabljanje in izpopolnjevanje delavcev in podjetij v prehodu, da bi jim pomagal pri spopadanju s tehnološkimi inovacijami ali inovacijami povpraševanja ter olajšal prostovoljno mobilnost delavcev znotraj podjetij in med njimi.
Ukrep se izvaja s spremembo zakona o delovnih razmerjih. Vključuje ustanovitev tristranskega sklada, ki se financira s prispevki delodajalcev in delavcev za socialno varnost, dopolnjuje pa ga država. Zagotavlja srednjeročno in dolgoročno vzdržnost javnih financ ob upoštevanju različnih možnosti in scenarijev. O konkretnem delovanju tega sklada se pogaja s socialnimi partnerji.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2021.
Reforma 7 (C23.R7) – Pregled spodbud za zaposlovanje
Cilj reforme je poenostaviti sistem spodbud za zaposlovanje in povečati njegovo učinkovitost z boljšim usmerjanjem ob upoštevanju pregleda porabe, ki ga je izvedel neodvisni fiskalni organ (v nadaljnjem besedilu: AIReF). Njen cilj je zlasti izboljšati zaposljivost zelo posebnih skupin z nizko udeležbo na trgu dela s spodbujanjem kakovostnih delovnih mest in pogodb za nedoločen čas. Število spodbud se zmanjša, zahteve za upravičena podjetja pa se standardizirajo. Predvideno je stalno spremljanje in ocenjevanje sistema spodbud za zaposlovanje.
Reforma se izvede s spremembo zakona št. 43/2006. Tesno je povezan z drugimi ukrepi v tej komponenti, kot sta reforma 5 (splošna reforma aktivnih politik trga dela) in naložba 7 (poti aktiviranja za upravičence do sheme minimalnega dohodka).
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Reforma 8 (C23.R8) – Posodobitev kolektivnih pogajanj
Cilj te reforme je izboljšati delovanje kolektivnih pogajanj s spremembo ustreznih pravnih pravil iz zakona o delovnih razmerjih (naslov III zakonske uredbe 2/2015) po postopku socialnega dialoga. Zato predvidene regulativne spremembe v načrtu niso v celoti podrobno opisane. Spremembe izboljšujejo pravna pravila, ki urejajo kolektivna pogajanja.
Posodobitev kolektivnih pogajanj vključuje spremembe same pogajalske strukture, da se okrepi reprezentativnost pogajalskih strani, obogati vsebina dialoga ter poveča pravna varnost pri njegovem izvajanju in učinkih. Spremembe ne smejo povzročiti nesorazmernih ovir za podjetja pri prilagajanju ciklu in odzivanju na razvoj produktivnosti.
Reforma se izvede do 31. decembra 2021.
Reforma 9 (C23.R9) – Posodobitev dejavnosti podizvajalcev
Cilj te reforme je izboljšati delovne pogoje in pravice oseb, ki delajo v podizvajalskih podjetjih, in sicer s spremembo člena 42 zakona o delovnih razmerjih (zakonska uredba št. 2/2015), da se zagotovi njegova pravilna uporaba v primerih, ko izboljšuje proizvodno dejavnost in jo odvrača od tistih, kjer je le sredstvo za zmanjšanje stroškov.
Ta reforma bo zagotovila ustrezno raven zaščite delavcev pri sklepanju pogodb s podizvajalci in prešla na enake konkurenčne pogoje za delavce podizvajalcev in delavce v podjetjih. Prav tako krepi odgovornost izvajalcev ali podizvajalcev in preprečuje zunanje izvajanje storitev s sklepanjem pogodb s podizvajalci v primerih, ko je bilo to storjeno z namenom znižanja delovnih standardov za osebe, ki delajo za podizvajalce.
Reforma se izvede do 31. decembra 2021.
Reforma 10 (C23.R10) – Poenostavitev in izboljšanje pomoči za brezposelnost
Ta zakonodajna reforma zadeva pomoč za brezposelnost, za katero se ne plačujejo prispevki, in se izvede s spremembo kraljevega zakonodajnega odloka št. 8/2015. Tesno je povezana z reformo 5 komponente 22, ki opisuje splošnejšo reformo socialnih prejemkov, za katere se ne plačujejo prispevki.
Reforma vključuje naslednje cilje:
I.podaljšati zaščito za primer brezposelnosti z zapolnitvijo nekaterih vrzeli v pokritosti sedanjega sistema in podaljšanjem najdaljšega trajanja;
II.poenostaviti sistem, ki je trenutno razdrobljen na več shem;
III.da se dajatev poveže s personaliziranim načrtom aktivacije;
IV.olajšati prehod na socialno zaščito, kadar se upravičenec ne vrne na delo in je v ranljivem položaju.
Praviloma je ciljna skupina novega sistema enaka kot v sedanjem sistemu, tj. brezposelni delavci, ki niso upravičeni do dajatev za brezposelnost, za katere se plačujejo prispevki, bodisi zato, ker so predolgo brezposelni in so izčrpali svoje pravice, bodisi ker je njihova zgodovina plačevanja prispevkov prekratka (manj kot 12 mesecev, vendar več kot šest). Mesečni znesek dajatve ostane 80 % „IPREM“ (kazalnik javnega dohodka z več učinki).
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Reforma 11 (C23.R11) – Digitalizacija javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) za posodobitev in učinkovitost.
Cilj te reforme je preoblikovati zagotavljanje javnih služb za zaposlovanje ter izboljšati njihovo učinkovitost za državljane in podjetja. Reforma je sestavljena iz naslednjih elementov:
·Izboljšanje notranjega upravljanja: posodobitev informacijskih sistemov, ki podpirajo sistem nadomestil za brezposelnost, in tistih, ki podpirajo aktivne politike trga dela.
·Digitalizacija vseh javnih storitev za državljane in podjetja ter izboljšanje storitev za stranke, vključno s ponudbo novih storitev (mobilna aplikacija in izboljšan sistem pred imenovanjem ter spletne storitve).
·Statistika in upravljanje podatkov: Vključitev ustreznega upravljanja podatkov, ki spodbuja sprejemanje odločitev, in objavljanje informacij velikega družbenega pomena.
·Izboljšanje sistemov za boj proti goljufijam s sistemi umetne inteligence in masovnimi podatki.
·Posodobitev delovnih mest in infrastrukture, da se osebju JZZ olajša delo na daljavo.
Reforma JZZ je vključena v splošnejša prizadevanja za posodobitev in digitalizacijo javnih uprav (komponenta 11 načrta za okrevanje in odpornost). Reforma JZZ se financira s sklepanjem pogodb in izvajanjem naložbe 2 v komponenti 11.
Reforma se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 1 (C23.I1) – Zaposlovanje mladih
Ta naložba zajema sklop programov aktivacije in usposabljanja za mlade iskalce zaposlitve (16–29 let), da bi podprli njihovo vključevanje na trg dela. Sestavljajo ga naslednji ukrepi:
1.Program „tandem“. Zagotavlja usposabljanje na delovnem mestu za mlade, stare od 16 do 29 let, na javnih šolskih delavnicah, s poudarkom na znanjih in spretnostih, potrebnih za dvojni prehod, socialno varstvo in teritorialno kohezijo. Nepovratna sredstva prejmejo javni organi iz osrednje uprave in drugi subjekti javnega sektorja države ter združenja, fundacije in drugi nepridobitni subjekti, odgovorni za izvajanje.
2.Program „Prve delovne izkušnje“ v javnih upravah. Brezposelnim mladim, ki so zaključili formalno izobraževanje, ponuja začetne delovne izkušnje v javnem sektorju (tako centralni kot teritorialni upravi). Z delom na delovnih mestih, povezanih z dvojnim prehodom, socialnim varstvom in teritorialno kohezijo, pridobijo mehke veščine. Nepovratna sredstva se dodelijo javnim organom centralnih in teritorialnih uprav, pristojnih za izvajanje.
3.ProgramInvestigo. Zajema zaposlovanje mladih raziskovalcev s strani javnih raziskovalnih ustanov, javnih univerz, tehnoloških središč ter drugih javnih in zasebnih subjektov z raziskovalnim projektom.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 2 (C23.I2) – Zaposlovanje žensk in vključevanje načela enakosti spolov v aktivne politike trga dela
Cilj te naložbe je izboljšati vključevanje žensk na trg dela, kar je v skladu s številnimi drugimi ukrepi iz načrta za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov. Sestavljajo ga naslednji ukrepi:
1.Vrstica za podporo ženskam na podeželskih in mestnih območjih. Zajema ukrepe usposabljanja na področju digitalne in zelene oskrbe, dolgotrajne oskrbe, podjetništva in socialnega gospodarstva. Razpisi za zbiranje predlogov za nepovratna sredstva se organizirajo za javne in zasebne subjekte, odgovorne za zagotavljanje usposabljanja.
2.Podpora ženskam, ki so žrtve nasilja ali trgovine z ljudmi. Zajema poti vključevanja teh žensk v dveh fazah. V prvih šestih mesecih udeleženci upoštevajo posamezniku prilagojene poti socialnega vključevanja, naslednjih šest mesecev pa se udeležijo usposabljanja na delovnem mestu, pri čemer se delodajalci zavežejo, da jih bodo pozneje zaposlili.
3.Vključevanje načela enakosti spolov v aktivne politike trga dela. Nanaša se na vključitev načela enakosti spolov v vse elemente letnih načrtov zaposlovanja JZZ (na centralni in regionalni ravni) v obdobju 2021–2023. V ta namen se najame svetovalne storitve.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 3 (C23.I3) – Nova znanja in spretnosti za zeleni, digitalni in produktivni prehod
Ta naložba zajema različne pobude za usposabljanje, katerih cilj je preusposabljanje delavcev, ki jim grozi odpuščanje. Sestavljen je iz naslednjih področij ukrepov:
1.Razpisi za nepovratna sredstva in zbiranje ponudb za pridobitev novih znanj in spretnosti za digitalno, zeleno in produktivno preobrazbo. Namenjen je delavcem v turističnem sektorju, brezposelnim, zasedenim delavcem in osebam, za katere velja ERTE. Ukrepi usposabljanja trajajo tako dolgo, kot to zahteva proizvodni sektor.
2.Boni za usposabljanje za pridobitev novih znanj in spretnosti za digitalno, zeleno in produktivno preobrazbo. Namenjen je istim vrstam delavcev kot prejšnja vrsta ukrepov, vendar v tem primeru upravičenec prejme neposredno subvencijo za usposabljanje na področju znanj in spretnosti, pomembnih za zeleni, digitalni in drugi strateški sektor.
3.Odkrivanje potreb po znanjih in spretnostih. Raziskava, ki temelji na raziskavi, opravljeni v vsaj 23 proizvodnih sektorjih, zagotavlja učinkovite odzive na zahteve po usposabljanju in preusposabljanju na trgu dela, vključno z znanji in spretnostmi pri digitalnem prehodu in zelenem prehodu. Predvideva tudi spremembe in se odziva na morebitno povpraševanje po kvalificirani delovni sili.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 4 (C23.I4) – Novi teritorialni projekti za ponovno uravnoteženje in lastniški kapital
S to naložbo se financira vsaj 68 novih teritorialnih projektov, katerih cilj je obravnavati demografski izziv in olajšati produktivno preobrazbo, zlasti v smeri zelenega in digitalnega gospodarstva. V vsaki avtonomni regiji države se izvajajo vsaj štirje projekti.
Sestavljata ga dve vrsti projektov:
1.Teritorialni projekti za ranljive skupine. Ti projekti so namenjeni dolgotrajno brezposelnim osebam, ki sledijo individualiziranim in individualiziranim načrtom poti, v katere se vključijo različni ukrepi, kot so: usmerjanje in spremljanje, programi usmerjanja, oskrba skupin za iskanje zaposlitve, štipendije za usposabljanje in spravni postopek, pomoč za zaposlovanje in spremljanje ukrepov.
2.Projekti podjetništva in mikropodjetij. Ti projekti bodo obravnavali demografski izziv in olajšali produktivno preobrazbo, zlasti v smeri zelenega in digitalnega gospodarstva. Pobude, ki se bodo financirale, med drugim vključujejo projekte kmetijskega usposabljanja, trajnostni lokalni razvoj, pobude socialnega gospodarstva za kulturne in umetniške dejavnosti, ekološki prehod, pobude za lokalni razvoj, podeželski turizem in umetniško dediščino. Projekt lahko financira ukrepe, kot so: socialno podjetništvo in samostojni delavci, študije trga dela, lokalni akterji za promocijo in razvoj, pomoč pri ustanavljanju zadrug ali mikropodjetij, mreženje, sodelovanje na konferencah in dejavnosti razširjanja.
Naložba se izvede do 31. decembra 2023.
Naložba 5 (C23.I5) – Upravljanje in spodbujanje politik za podporo aktivaciji
Cilj tega ukrepa je okrepiti javne službe za zaposlovanje in izboljšati učinkovitost aktivnih politik trga dela. V ta namen predvideva vzpostavitev mreže 20 centrov za usmerjanje, podjetništvo in inovacije za zaposlovanje. Razpršeni bodo po vsej državi (en center na centralni vladni ravni in en center na vsakem avtonomnem ozemlju, vključno s Ceuto in Melillo), njegov cilj pa bo izboljšati usklajevanje JZZ med regijami.
Poleg tega je predviden sklop ukrepov nadaljnjega usposabljanja za zaposlene v javnih službah za zaposlovanje, ki jim zagotavljajo povprečno 14000 ukrepov usposabljanja na leto. Usposabljanje bo organizirano v modulih, ki trajajo povprečno 30 ur in v povprečju vsak zaposleni sodeluje v modulu na leto v obdobju 2021–2023.
Naložba se izvede do 31. decembra 2024.
Naložba 6 (C23.I6) – Celovit načrt za spodbujanje socialnega gospodarstva
Ta ukrep podpira inovativne projekte socialnega gospodarstva, katerih cilj je ustvariti bolj vključujočo in trajnostno gospodarsko strukturo.
Vključuje razvoj vsaj 30 projektov socialnega gospodarstva v obdobju 2021–2025 na naslednjih področjih:
·Ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest v podjetjih, ki so sposobna preživeti in so v težavah ali brez generacijske pomladitve, s preoblikovanjem v poslovne formule socialnega gospodarstva (zadruge in delovna podjetja), ki jih upravljajo njihovi delavci.
·Ustanavljanje in utrditev inovativnih subjektov socialnega gospodarstva, ki vplivajo na generacijsko pomladitev in podjetništvo mladih.
·Digitalizacija podjetij socialnega gospodarstva z vzpostavitvijo digitalnih platform, namenjenih izboljšanju blaginje državljanov na podeželskih območjih.
·Mreženje zadrug, delovnih podjetij in drugih oblik socialnega gospodarstva, ki ga spremljajo ukrepi za krepitev zmogljivosti in usposabljanje, da se družbi zagotovijo nove celovite storitve.
·Spodbujanje trajnostnih in vključujočih prehodov ranljivih podjetij in skupin.
Naložba se izvede do 30. junija 2025.
Naložba 7 (C23.I7) – Spodbujanje vključujoče rasti s povezovanjem politik socialnega vključevanja z nacionalno shemo minimalnega dohodka (IMV)
Cilj te naložbe je izboljšati učinkovitost poti vključevanja za upravičence nacionalne sheme minimalnega dohodka z izvajanjem vsaj 18 pilotnih projektov. Po njihovem zaključku se izvede ocena pokritosti, učinkovitosti in uspešnosti sistemov minimalnega dohodka. Ta ocena vključuje posebna priporočila za povečanje stopnje izkoriščenosti in izboljšanje učinkovitosti politik socialnega vključevanja. Ta ukrep je tesno povezan z reformo 5 komponente 22.
Za izvajanje pilotnih projektov ministrstvo za socialno vključenost podpiše partnerske sporazume z zadevnimi regionalnimi in lokalnimi javnimi upravami ter subjekti socialnega ukrepa tretjega sektorja in socialnimi partnerji. Cilji teh sporazumov o partnerstvu so: I) izboljšanje stopnje uporabe IMV; II) povečanje učinkovitosti IMV z integracijskimi potmi. Vsakemu partnerskemu sporazumu je priložen akcijski načrt, v katerem so opredeljene vsaj naslednje točke:
·Upravičenci IMV, ki sodelujejo v pilotnem projektu.
·Najprimernejše poti (ki jih je treba opredeliti na podlagi pridobljenih izkušenj) in s tem povezane rezultate/izide vključitve, ki jih je treba doseči s posredovanjem.
·Zahteva glede podatkovne infrastrukture: za zanašanje na dobre kontrolne skupine so potrebni ne le upravičenci IMV, temveč tudi drugi upravičenci iz regionalnih programov.
·Stroški na enoto intervencije.
·Načrt spremljanja za ministrstvo za vključevanje, da oceni doseganje različnih mejnikov, opredeljenih v načrtu.
·Objava ocene po zaključku pilotnega projekta z ugotovitvami in pridobljenimi izkušnjami.
Naložba se izvede do 31. marca 2024.
W.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
329
|
C23.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti dveh kraljevega zakonskega odloka, ki urejata delo na daljavo v zasebnem sektorju in javnih upravah
|
Določbe kraljeve uredbe-zakonov o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Obe kraljevi zakonski uredbi urejata delo na daljavo v zasebnem sektorju in javnih upravah. Cilji zakonov so: (I) zagotoviti regulativni okvir (RDL 28/2020), ki spodbuja uvedbo dela na daljavo, hkrati pa ohranja produktivnost podjetij ter delavcem zagotavlja zaščito in prožnost; ter (ii) urejanje dela na daljavo v vseh javnih upravah (RDL 29/2020) kot nov način organizacije in strukturiranja dela, da bi bolje služili splošnim interesom in zagotovili normalno delovanje javnih uprav.
|
330
|
C23.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti dveh podzakonskih aktov o enakem plačilu za ženske in moške ter o načrtih za enakost in njihovi registraciji
|
Določbe podzakonskih aktov o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Oba podzakonska akta se uporabljata za enako plačilo za ženske in moške ter za načrte za enakost in njihovo registracijo. Cilji uredb so: (I) zagotoviti načelo preglednosti plačil, da se ugotovi diskriminacija zaradi nepravilnih ocen delovnega mesta; ter (ii) pripraviti načrte za enakost in zagotoviti njihovo registracijo v javnem registru.
|
331
|
C23.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona za zaščito delavcev, ki opravljajo dejavnosti distribucije tretjim osebam z uporabo tehnoloških sredstev
|
Določbe kraljeve uredbe-zakona o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Kraljeva uredba-zakon se nanaša na varstvo delavcev, ki opravljajo dejavnosti distribucije tretjim osebam z uporabo tehnoloških sredstev. Cilji zakona so tem osebam zagotoviti pravico do poštenega in enakega obravnavanja v smislu delovnih pogojev, pravico do dostopa do socialne zaščite in usposabljanja ter omogočiti pravno zastopanje delavcev, da so obveščeni o pravilih iz algoritmov in sistemov umetne inteligence, ki lahko vplivajo na delovne pogoje platform, vključno z dostopom do zaposlitve in oblikovanjem profilov ter njihovim ohranjanjem.
|
332
|
C23.R4
|
M
|
Sprememba statuta delavcev v podporo zmanjšanju zaposlovanja za določen čas z racionalizacijo števila vrst pogodb
|
Določbe v spremembi o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Spoštovanje socialnega dialoga in kot del celovitega pristopa za uravnoteženje potrebe po prožnosti in varnosti na trgu dela, začetek veljavnosti spremembe določb zakonske uredbe št. 2/2015 z dne 23. oktobra o odobritvi prenovljenega besedila zakona o delovnih razmerjih v podporo zmanjšanju števila začasnih zaposlitev z racionalizacijo vrst pogodb.
|
333
|
C23.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti akcijskega načrta za boj proti brezposelnosti mladih
|
Določbe akcijskega načrta o začetku veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Akcijski načrt obravnava brezposelnost mladih ob izvajanju jamstva EU za mlade plus. Cilj jamstva za mlade je izboljšati in poglobiti medinstitucionalno usklajevanje, okrepiti odnose z zasebnim sektorjem in lokalnimi organi, izboljšati kakovost in ustreznost usposabljanja, poiskati nove zaposlitvene možnosti v sektorjih s potencialom rasti, zmanjšati osip, ohraniti in izboljšati sistem ocenjevanja in spremljanja ter nadalje okrepiti individualizirane programe usmerjanja.
|
334
|
C23.R5
|
M
|
Kraljevi odlok za novo špansko strategijo zaposlovanja za obdobje 2021–2024
|
Določbe kraljevega odloka o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Spoštovanje socialnega dialoga in kot del celovitega pristopa za uravnoteženje potrebe po prožnosti in varnosti na trgu dela, odobritev s strani Sveta ministrov in začetek veljavnosti kraljevega odloka za novo špansko strategijo zaposlovanja za obdobje 2021–2024. Glavni cilji nove strategije so:
I) Pristop, ki je osredotočen na ljudi in je osredotočen na podjetja: Aktivne politike zaposlovanja se oblikujejo glede na posebne okoliščine vsakega posameznika in podjetja.
II) Skladnost s produktivno preobrazbo: Aktivne politike zaposlovanja omogočajo poklicne prehode, ki spremljajo prehod proizvodnega modela na zeleno in digitalno gospodarstvo.
III) Usmerjanje rezultatov: Aktivne politike zaposlovanja se ocenijo, spremljajo in spodbujajo doseganje rezultatov.
IV) Izboljšanje zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje: Z digitalizacijo in modernizacijo.
IV) Upravljanje in kohezija nacionalnega sistema zaposlovanja za izboljšanje usklajevanja na nacionalni in regionalni ravni ter zainteresiranih strani, vključenih v aktivne politike dela.
|
335
|
C23.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona o zaposlovanju (kraljeva zakonska uredba 3/2015)
|
Določba v spremembi o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Sprememba zakona o zaposlovanju (kraljeva zakonska uredba 3/2015): (I) okrepi instrumente politike in usklajevanja nacionalnega sistema zaposlovanja; (II) reformira aktivne politike trga dela; (III) pregled upravljanja sistema; (IV) krepitev lokalne razsežnosti politike zaposlovanja; in (v) izpolnjujejo zahteve za izvajanje različnih ukrepov, predvidenih v okviru nacionalnega načrta aktivnih politik zaposlovanja.
|
336
|
C23.R6
|
M
|
Sprememba statuta delavcev, da se vzpostavi shema za prilagajanje cikličnim in strukturnim pretresom, vključno s sistemom, ki podjetjem zagotavlja notranjo prožnost in stabilnost za delavce
|
Določbe v spremembi o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Spoštovanje socialnega dialoga in kot del celovitega pristopa za uravnoteženje potrebe po prožnosti in varnosti na trgu dela ter zagotavljanje srednje- in dolgoročne fiskalne vzdržnosti, začetek veljavnosti določb o spremembi kraljevega zakonodajnega odloka 2/2015 z dne 23. oktobra o odobritvi prenovljenega besedila zakona o delovnih razmerjih za vzpostavitev sistema za prilagajanje na ciklične in strukturne pretrese, vključno s sistemom, ki podjetjem zagotavlja notranjo prožnost in stabilnost za delavce, podpira izpopolnjevanje in preusposabljanje zaposlenih v podjetjih in sektorjih v prehodu ter olajšuje prostovoljno mobilnost delavcev (znotraj podjetij in med njimi).
|
337
|
C23.R7
|
M
|
Začetek veljavnosti reforme zakona št. 43/2006 za poenostavitev in povečanje učinkovitosti sistema spodbud za zaposlovanje ob upoštevanju priporočil AIReF
|
Določba reforme o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Reforma zakona št. 43/2006 bo poenostavila in povečala učinkovitost sistema spodbud za zaposlovanje ob upoštevanju priporočil, ki jih je španski neodvisni organ za fiskalno odgovornost (AIReF) izdal v svojem poročilu o pregledu porabe za leto 2020: „Spodbude za zaposlovanje“
|
338
|
C23.R8
|
M
|
Sprememba statuta delavcev za izboljšanje pravnih pravil, ki urejajo kolektivna pogajanja
|
Določbe v spremembi o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Spoštovanje socialnega dialoga in kot del celovitega pristopa, ki uravnotežuje potrebo po prožnosti in varnosti na trgu dela, začetek veljavnosti spremembe nekaterih določb kraljeve zakonske uredbe 2/2015 z dne 23. oktobra o odobritvi prenovljenega besedila zakona o delovnih razmerjih, da bi se izboljšala pravna pravila, ki urejajo kolektivna pogajanja.
|
339
|
C23.R9
|
M
|
Sprememba statuta delavcev za izboljšanje pravic oseb, ki delajo v podizvajalskih podjetjih
|
Določbe v spremembi o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Spoštovanje socialnega dialoga in kot del celovitega pristopa za uravnoteženje potrebe po prožnosti in varnosti na trgu dela, začetek veljavnosti spremembe določb zakonske uredbe št. 2/2015 z dne 23. oktobra o odobritvi prenovljenega besedila zakona o delovnih razmerjih za izboljšanje pravic oseb, ki delajo v podizvajalskih podjetjih.
|
340
|
C23.R10
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe kraljevega zakonodajnega odloka št. 8/2015 o reformi ureditve podpore za brezposelnost, za katero se ne plačujejo prispevki
|
Določba v spremembi o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Reforma kraljevega zakonodajnega odloka št. 8/2015 zadeva ureditev podpore za brezposelnost, za katero se ne plačujejo prispevki, vključno z naslednjimi cilji: (I) razširitev zaščite za primer brezposelnosti; (II) poenostavitev sistema; (III) da se dajatev poveže s personaliziranim načrtom aktivacije; (IV) olajšati prehod na socialno zaščito, kadar se upravičenec ne vrne na delo in je v ranljivem položaju.
|
341
|
C23.R11
|
M
|
Potrdila o dokončanju storitev na podlagi pogodb o posodobitvi državnega zavoda za zaposlovanje
|
Potrdila o dokončanju storitev po pogodbah (upravni akti)
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Potrdila o dokončanju storitev na podlagi pogodb (upravnih zakonov) za posodobitev državnega zavoda za zaposlovanje z izboljšanjem sistemov notranjega upravljanja, posodobitvijo delovnih mest in digitalizacijo podporne službe za državljane. Vključeval bo:
— Izboljšanje notranjega upravljanja: Izboljšanje informacijskih sistemov, ki podpirajo sistem nadomestil za brezposelnost, in sistemov, ki podpirajo politike zaposlovanja.
— Digitalne službe za zaposlovanje: Digitalizacija javnih storitev, ki se zagotavljajo državljanom in podjetjem, ter izboljšanje storitev za stranke.
— Statistika in upravljanje podatkov: Vključitev ustreznega upravljanja podatkov, ki omogoča sprejemanje odločitev, in objavo informacij velikega družbenega pomena.
— Posodobitev delovnih mest in infrastrukture.
|
342
|
C23.I1
|
T
|
Osebe, ki so zaključile programe za mlade.
|
—
|
Število
|
0
|
18 300
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 18300 oseb, ki so zaključile programe za mlade, kar pomeni, da se jih je prijavilo 21900 ljudi.
Ta cilj temelji na treh programih:
• Tandemski program. Cilji: doseganje strokovne usposobljenosti z usposabljanjem, ki nadomešča zaposlitev. Vsaj 25 % programa je bilo osredotočenih na znanja in spretnosti, povezane s podnebjem, 25 % programa pa je bilo osredotočenih na digitalna znanja in spretnosti.
• Prvi program „Izkušnje“. Cilji: olajšati prve delovne izkušnje, povezane s kvalifikacijo. Vsaj 20 % programa je bilo osredotočenih na znanja in spretnosti, povezane s podnebjem, 20 % programa pa je bilo osredotočenih na digitalna znanja in spretnosti.
• ProgramInvestigo. Cilji: zagotavljanje dela, povezanega z razvojem raziskovalnega projekta.
|
343
|
C23.I2
|
T
|
Ljudje, ki so zaključili program „Načrt Empleo Mujer, podeželska in mestna območja“ ter program za žrtve nasilja na podlagi spola in trgovine z ljudmi
|
—
|
Število
|
0
|
23 200
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 23200 oseb je dokončalo program „Načrt Empleo Mujer, podeželska in mestna območja“ ter program za žrtve nasilja na podlagi spola in trgovine z ljudmi, pri čemer je bilo upoštevanih 29000 oseb. Ta program vključuje osebni in integriran načrt orientacije, svetovanja in usposabljanja, prilagojen profilu zaposljivosti sodelujočih žensk. Zagotovljeno usposabljanje je povezano z delovnimi mesti z dobrimi teritorialnimi možnostmi, ki izhajajo iz potreb podeželskega in mestnega trga dela, na katerem se program razvija, njegov cilj pa je pridobiti kvalifikacije, ki povečujejo zaposljivost udeležencev in njihove možnosti dostopa do dostojnega dela, hkrati pa krepijo produktivni razvoj podeželskih območij, odpravljajo razlike med spoloma in povečujejo stalnost žensk na ozemlju. Vsaj 35 % programa je bilo osredotočenih na znanja in spretnosti, povezane s podnebjem, 35 % programa pa je bilo osredotočenih na digitalna znanja in spretnosti.
|
344
|
C23.I3
|
T
|
Osebe, ki so zaključile programe usposabljanja za pridobivanje znanj in spretnosti za digitalno, ekološko in produktivno preobrazbo
|
—
|
Število
|
0
|
825 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 825000 oseb, ki so zaključile programe usposabljanja za pridobitev znanj in spretnosti za digitalno, ekološko in produktivno preobrazbo, ob upoštevanju 975000 vpisanih oseb. Usposabljanje se osredotoča na turistični sektor, druge strateške sektorje nacionalnega interesa, delavce, za katere se uporablja ERTE, in delavce, ki so upravičeni do usposabljanja na področju mikrokreditov. Vsaj 30 % programa je bilo osredotočenih na znanja in spretnosti, povezane s podnebjem, 30 % programa pa je bilo osredotočenih na digitalna znanja in spretnosti.
|
420
|
C23.I3
|
T
|
Odkrivanje potreb po znanjih in spretnostih z raziskovalnim programom
|
Objava raziskovalnega programa
|
Število
|
0
|
23
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Zaključek raziskovalnega programa za odkrivanje potreb po znanjih in spretnostih na podlagi raziskave, opravljene v vsaj 23 proizvodnih sektorjih, ki bo zagotovila učinkovite odzive na zahteve po usposabljanju in preusposabljanju na trgu dela, vključno z znanji in spretnostmi pri digitalnem prehodu in zelenem prehodu. Prav tako predvideva spremembe in se odziva na potencialno povpraševanje po kvalificirani delovni sili z razvojem specialitet za usposabljanje.
|
345
|
C23.I4
|
M
|
Odobritev regionalne dodelitve sredstev za teritorialne projekte za ranljive skupine, podjetništvo in mikropodjetja.
|
Referenčni zapisnik sektorske konference o zaposlovanju
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Odobritev regionalne dodelitve sredstev za teritorialne projekte za ranljive skupine in teritorialne projekte za podjetništvo in mikropodjetja na sektorski konferenci o zaposlovanju, kot so razvoj projektov za spodbujanje podjetništva, pobude za lokalni razvoj, pobude socialnega gospodarstva in novi teritorialni projekti, ki olajšujejo preobrazbo proizvodnje, zlasti v zeleno in digitalno gospodarstvo.
|
346
|
C23.I4
|
T
|
Zaključeni so bili teritorialni projekti za ranljive skupine, podjetništvo in mikropodjetja, ki vključujejo vsaj 39000 delavcev in 64000 podjetij.
|
—
|
Število
|
0
|
68
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Zaključenih je bilo vsaj 68 teritorialnih projektov za ranljive skupine ter teritorialnih projektov za podjetništvo in mikropodjetja, v katere je bilo vključenih približno 39000 delavcev in 64000 podjetij.
Teritorialni projekti za ranljive skupine se razvijajo z individualiziranimi in individualiziranimi načrti poti, v katere se vključijo različni ukrepi, kot so: usmerjanje in spremljanje, programi usmerjanja, oskrba skupin za iskanje zaposlitve, štipendije za usposabljanje in spravni postopek, pomoč za zaposlovanje in spremljanje ukrepov.
Projekti podjetništva in mikropodjetij obravnavajo demografski izziv in spodbujajo produktivno preobrazbo, zlasti v smeri zelenega in digitalnega gospodarstva, med drugim s projekti kmetijskega usposabljanja, trajnostnim lokalnim razvojem, pobudami socialnega gospodarstva za kulturne in umetniške ukrepe, ekološkim prehodom, pobudami za lokalni razvoj, podeželskim turizmom in umetniško dediščino. Ti projekti med drugim vključujejo: socialno podjetništvo in samostojni delavci, študije trga dela, lokalni akterji za promocijo in razvoj, pomoč pri ustanavljanju zadrug ali mikropodjetij, mreženje, udeležba na konferencah, dejavnosti razširjanja informacij.
|
347
|
C23.I5
|
T
|
Javni centri za usmerjanje, podjetništvo, podporo in inovacije za nova delovna mesta v celoti delujejo.
|
—
|
Število
|
0
|
20
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
V celoti deluje vsaj 20 javnih centrov za usmerjanje, podjetništvo, podporo in inovacije za nova delovna mesta.
|
348
|
C23.I5
|
T
|
Ukrepi usposabljanja za osebje JZZ
|
|
Število
|
0
|
42 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Zaključenih je bilo vsaj 42000 ukrepov usposabljanja za osebje JZZ, da bi nadgradili njihova znanja in spretnosti ter zagotovili učinkovitejšo podporo iskalcem zaposlitve.
|
349
|
C23.I6
|
T
|
Zaključeni projekti socialnega gospodarstva
|
—
|
Število
|
0
|
30
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Zaključenih je bilo vsaj 30 projektov socialnega gospodarstva, ki podpirajo: (a) ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest v podjetjih, ki so sposobna preživeti in so v težavah ali brez generacijske pomladitve, s preoblikovanjem v poslovne formule socialnega gospodarstva (zadruge in delovna podjetja), ki jih upravljajo njihovi delavci in delavke; (b) ustanavljanje in utrditev inovativnih subjektov socialnega gospodarstva, ki vplivajo na generacijsko pomladitev in podjetništvo mladih; (C) digitalizacijo podjetij socialnega gospodarstva z vzpostavitvijo digitalnih platform, namenjenih izboljšanju blaginje državljanov na podeželskih območjih; (d) mrežno povezovanje zadrug, delovnih podjetij in drugih oblik socialnega gospodarstva, ki ga spremljajo ukrepi za krepitev zmogljivosti in usposabljanje za zagotavljanje novih celovitih storitev družbi; ter (e) spodbujanje trajnostnih in vključujočih prehodov ranljivih podjetij in skupin.
|
350
|
C23.I7
|
M
|
Izboljšanje stopnje uporabe minimalnega dohodkovnega dohodka in povečanje njegove učinkovitosti s politikami vključevanja
|
Objava partnerskega sporazuma („Convenio“)
|
|
|
|
Q1
|
2022
|
Podpora socialno-ekonomskemu vključevanju upravičencev do IMV prek poti: osem sporazumov o partnerstvu, podpisanih s podnacionalnimi javnimi upravami, socialnimi partnerji in subjekti iz tretjega sektorja za socialne ukrepe za izvedbo poti. Cilji teh sporazumov o partnerstvu so: I) izboljšanje stopnje uporabe IMV; II) povečanje učinkovitosti IMV s politikami vključevanja.
|
351
|
C23.I7
|
M
|
Vrednotenje za oceno pokritosti, učinkovitosti in uspešnosti sistemov minimalnega dohodka
|
Objava ocene
|
|
|
|
Q1
|
2024
|
Po zaključku vsaj 18 pilotnih projektov objava ocene za oceno pokritosti, učinkovitosti in uspešnosti sistemov minimalnega dohodka, vključno s posebnimi priporočili za povečanje deleža izkoriščenosti in izboljšanje učinkovitosti politik socialnega vključevanja.
|
X. KOMPONENTA 24: Kulturna industrija
Kulturna industrija ima pomembno vlogo v španskem gospodarstvu, saj predstavlja 3,2 % BDP države in 3,6 % vseh delovnih mest v državi pred pandemijo COVID-19. Poleg tega ima nepogrešljivo vrednost za družbo, kar dokazuje visoka stopnja kulturnega udejstvovanja španskega prebivalstva pred pandemijo. Kljub temu ima industrija številne strukturne značilnosti, zaradi katerih ni mogla v celoti izkoristiti svojega potenciala, zaradi česar je v času krize še posebej ranljiva.
Glede na navedeno komponenta 24 španskega načrta za okrevanje in odpornost vključuje reforme in naložbe, namenjene reformi delovnega okvira umetnikov ter krepitvi in posodobitvi strukture kulturnih podjetij.
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju naložb za ohranjanje gospodarstva in podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (priporočilo za posamezno državo št. 1 iz leta 2020) ter o podpiranju zaposlovanja, krepitvi zaščite pri brezposelnosti in izboljšanju dostopa do digitalnega učenja (priporočilo za posamezno državo št. 2 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
X.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C24.R1) – Razvoj statusa umetnika in spodbujanje naložb, kulturnega sponzorstva in sodelovanja
Cilj te reforme je obravnavati izziv, ki izhaja iz dejstva, da obstoječi delovni in davčni predpisi ne upoštevajo posebnosti kulturnega sektorja (kot so neredni dohodki in vzorci dela) ter potrebe po privabljanju zasebnega financiranja, ki presega javno podporo.
Reforma bo razvila ustrezen pravni, fiskalni in delovni okvir za kulturni sektor, da se izboljša socialna zaščita različnih akterjev v sektorju in poveča privlačnost zasebnih naložb.
S to reformo se odobrijo regulativne spremembe za izvajanje statuta umetnika, vključno z regulativnimi spremembami glede naslednjih vidikov:
a)ustreznost DDV in dohodnine;
b)zastopanost sindikatov;
c)zdravje in posebna delovna razmerja umetnikov v javni karieri;
d)ureditev sponzorstva;
e)sistem davčnih spodbud.
Te spremembe se izvedejo z ustanovitvijo medresorskega odbora za statut umetnika in pripravo zakonodajnih predlogov v letu 2021, pravni instrument pa začne veljati do 31. decembra 2022. Ukrepi za spodbujanje zasebnih naložb v kulturni sektor se izvajajo tudi v obdobju 2021–2023.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Reforma 2 (C24.R2) – Načrt za okrepitev avtorskih in sorodnih pravic
Cilj te reforme je okrepiti avtorske pravice in druge pravice intelektualne lastnine z naslednjimi ukrepi:
a)Sprejetje zakona o pravicah intelektualne lastnine na evropskem enotnem digitalnem trgu, s katerim se prenašata direktivi 2019/789 SatCab in 2019/790 o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu;
b)Sprejetje kraljevega odloka o odobritvi nove uredbe o registru intelektualne lastnine za prilagoditev tega organa novi digitalni realnosti;
c)Sprejetje kraljevega odloka o spremembi kraljevega odloka 1889/2011 z dne 30. decembra 2006, ki ureja delovanje oddelka II Komisije za intelektualno lastnino, da bi se olajšal boj proti novim oblikam kršitev pravic intelektualne lastnine na internetu; in
d)Odobritev ustreznega normativnega akta in statuta španskega urada za avtorske pravice.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 1 (C24.I1) – Krepitev konkurenčnosti kulturnih industrij
Namen te naložbe je obravnavati izzive v zvezi s konkurenčnostjo kulturnega sektorja z izboljšanjem odpornosti poslovne strukture kulturnih in ustvarjalnih industrij ter prispevanjem k njihovemu digitalnemu prehodu.
V ta namen so ukrepi v okviru te naložbe razvrščeni v naslednje tri kategorije projektov:
a)Konkurenčnost in profesionalizacija kulturnih in ustvarjalnih industrij s pomočjo: (I) krepitev podjetniških in finančnih spretnosti kulturnih delavcev s programom štipendiranja; (II) specializirano usposabljanje o upravljanju za strokovnjake na področju uprizoritvene in glasbene umetnosti; in (iii) podporo kulturnim pospeševalcem za razvoj kulturnih projektov z velikim potencialom rasti;
b)Digitalizacija sistemov upravljanja intelektualne lastnine z: (I) podpiranje projektov za digitalizacijo izvajalcev upravljanja pravic intelektualne lastnine; ter (ii) podpiranje digitalne preobrazbe upravnih subjektov, ki upravljajo pravice intelektualne lastnine;
c)Internacionalizacija sektorja KUI s pomočjo: (I) spodbujanje in digitalizacijo knjižnega sektorja, (ii) podporo posodobitvi in nadgradnji upravljanja sektorja uprizoritvenih umetnosti in glasbe; ter (iii) ukrepe za podporo podjetjem in strokovnjakom v kulturnem in ustvarjalnem sektorju pri povečanju njihove prisotnosti na nacionalnih in mednarodnih trgih.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 2 (C24.I2) – Spodbujanje kulture na celotnem ozemlju
Cilj te naložbe je izboljšati teritorialno in socialno kohezijo z olajšanjem dostopa do kulture ter podpreti trajnost in utrditev kulturnega sektorja na celotnem ozemlju. Posebni ukrepi v okviru te naložbe so razvrščeni v naslednje štiri kategorije projektov:
a)Podpora za posodobitev in trajnostno upravljanje infrastrukture uprizoritvene in glasbene umetnosti ter spodbujanje medozemeljskih kanalov razširjanja z: (I) prenos sredstev avtonomnim skupnostim v podporo modernizaciji in trajnostnemu upravljanju uprizoritvene in glasbene infrastrukture ter (ii) olajšanje usklajevanja kulturnih izvedb med avtonomnimi skupnostmi;
b)Ukrepi za ohranjanje, obnovo in krepitev španske kulturne dediščine z ukrepi, ki zadevajo: (I) opredelitev dediščine, ki je razglašena za kulturno pomembno, in (ii) vrednotenje dediščine v pristojnosti ministrstva za kulturo in šport, zlasti s celovito obnovo stavbe Tabacalera v Madridu;
c)Financiranje knjižnic z: (I) nakup dovoljenj za digitalne knjige in (ii) nakup knjig v papirni obliki; in
d)Pomoč za širitev in diverzifikacijo kulturne ponudbe na nemestnih območjih, in sicer z: (I) spodbujanje kulturnih inovacij in podjetništva na nemestnih območjih; (II) zagotavljanje enakega dostopa do kulture; ter (iii) spodbujanje odgovorne in trajnostne rabe naravnih virov s pomočjo kulture.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 3 (C24.I3) – Digitalizacija in spodbujanje glavnih kulturnih storitev
Cilj tega ukrepa je digitalizacija in spodbujanje glavnih kulturnih ustanov. Posebne naložbe v okviru tega ukrepa so namenjene podpori:
a)Nacionalni muzej Prado: (I) izboljšanje njegove dostopnosti in vključevanja v mestno strukturo, (ii) vključevanje vseh senzorjev v en sam nadzorovan sistem, (iii) razvoj vključujoče izkušnje, da bi muzej postal dostopen več obiskovalcem, (iv) razvoj interoperabilne digitalne platforme med muzeji, (v) izboljšanje digitalnih orodij za upravo in (vi) ustvarjanje multimedijskih vsebin;
b)Narodni muzej Centro de Arte Reina Sofia, ki mladim umetnikom in mislecem ponuja štipendije in raziskovalne prostore, s poudarkom na razvoju ukrepov digitalizacije kulturne dediščine;
c)Španska nacionalna knjižnica s spodbujanjem uporabe in ponovne uporabe svojih digitalnih podatkov in zbirk v podporo poučevanju, raziskavam, kulturni industriji in tehnološkemu razvoju;
d)Načrt za digitalizacijo in dostop do bibliografske dediščine drugih knjižničnih sredstev državnih uprav ali zasebnih subjektov, da bi jih dali na voljo državljanom prek digitalnih odložišč;
e)Digitalizacijo, povečanje zmogljivosti in interoperabilnost vseh vrst arhivskih sistemov, inventarjev in evidenc zgodovinske dediščine, vključno z avdiovizualno dediščino; in
f)Ukrepi za posodobitev orodij za javno upravljanje in uvedbo integriranega sistema za digitalizacijo in katalogizacijo virov, sredstev, sredstev, struktur in infrastrukture INAEM (Instituto Nacional de las Artes Escénicas y de la Música), vključno z ukrepi, kot so izvajanje različnih naprednih orodij za načrtovanje, upravljanje in oceno učinka programov javne podpore za glasbeni in glasbeni sektor, pa tudi izvajanje digitalnega integriranega sistema (INAEM DIGITAL) za digitalizacijo in katalogizacijo dokumentacije, storitve arhiviranja ter struktur in infrastruktur INAEM.
Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (III) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naložba se izvede do 31. decembra 2023.
X.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
352
|
C24.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti statuta umetnika, sponzorstva in sistema davčnih spodbud.
|
Določbe uredbe o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti regulativnih sprememb za izvajanje statuta umetnika in ureditev naslednjih vidikov z namenom izboljšanja delovnih pogojev umetnikov: ustreznost DDV; dohodnina; zastopanost sindikatov, zdravje in posebno delovno razmerje umetnikov v javni karieri; boljša ureditev sponzorstva in sistem davčnih spodbud.
|
353
|
C24.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakonodajnih in regulativnih ukrepov za okrepitev avtorskih in sorodnih pravic
|
Določbe pravnih aktov o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
1) Sprejetje zakona o pravicah intelektualne lastnine na evropskem enotnem digitalnem trgu s popolnim prenosom direktiv 2019/789 SatCab in 2019/790; 2) Kraljevi odlok o odobritvi uredbe o registru intelektualne lastnine; 3) Kraljevi odlok o spremembi kraljevega odloka 1889/2011 z dne 30. decembra 2006, ki ureja delovanje komisije za intelektualno lastnino; in 4) Odobritev ustreznega normativnega akta in statuta španskega urada za avtorske pravice
|
354
|
C24.I1
|
T
|
Krepitev konkurenčnosti kulturnih industrij
|
—
|
Število
|
0
|
1 216
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Število subjektov in projektov, ki prejemajo sredstva iz sheme podpore, za:
— podjetniška in finančna znanja strokovnjakov v kulturnem in ustvarjalnem sektorju (vsaj 900 subjektov);
— izvajano načrtovanje digitalizacije in vzpostavljena orodja za razpravo o digitalni preobrazbi (vsaj 16 projektov);
— internacionalizacija kulturnega in ustvarjalnega sektorja (vsaj 300 subjektov).
Projekti so skladni s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
475
|
C24.I1
|
T
|
Zaključek pobud in projektov za krepitev konkurenčnosti kulturnih industrij
|
|
Število
|
0
|
1 216
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Zaključek 1216 ukrepov za spodbujanje konkurenčnosti kulturnih industrij z:
— podjetniška in finančna znanja strokovnjakov v kulturnem in ustvarjalnem sektorju (vsaj 900 subjektov);
— izvajano načrtovanje digitalizacije in vzpostavljena orodja za razpravo o digitalni preobrazbi (vsaj 16 projektov);
— internacionalizacija kulturnega in ustvarjalnega sektorja (vsaj 300 subjektov).
|
355
|
C24.I2
|
T
|
Posodobitev in trajnostno upravljanje infrastrukture uprizoritvene in glasbene umetnosti
|
—
|
Število
|
0
|
200
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Posodobitev in trajnostno upravljanje infrastrukture za uprizoritvene in glasbene umetnosti v staranju: vsaj 200 ukrepov, izvedenih v vsaj 17 regijah v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
357
|
C24.I2
|
T
|
Dovoljenja za e-knjige za knjižnice
|
—
|
Število
|
0
|
300 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dovoljenja za e-knjige, kupljena in zagotovljena javnim knjižnicam (vsaj 300000)
|
359
|
C24.I2
|
T
|
Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih pobud
|
—
|
Število
|
0
|
400
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Spodbujanje kulturne dejavnosti pridobitnih in neprofitnih organizacij na nemestnih območjih (vsaj 400 pobud).
|
358
|
C24.I2
|
T
|
Knjižni nakupi za knjižnice
|
—
|
Število
|
0
|
450 000
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Knjige v papirni obliki, kupljene in prenesene v javne knjižnice (vsaj 450000)
|
356
|
C24.I2
|
T
|
Ohranjanje, obnova in krepitev španske kulturne dediščine
|
—
|
Število
|
0
|
19
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Kulturne znamenitosti, podprte z ukrepi za ohranjanje, obnovo in krepitev španske kulturne dediščine: vsaj 19 lokacij v vsaj 15 regijah v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
474
|
C24.I2
|
T
|
Ohranjanje, obnova in krepitev španske kulturne dediščine (Tabacalera)
|
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Kulturno območje Tabacalera v Madridu je bilo podprto z ukrepi za ohranjanje, obnovo in krepitev španske kulturne dediščine.
|
360
|
C24.I3
|
T
|
Digitalizacija in spodbujanje glavnih kulturnih storitev
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
40
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Kumulativna proračunska sredstva v višini vsaj 40 000 000 EUR za prispevek k: (a) spodbujati in digitalizirati Nacionalni muzej Prado in muzej Reina Sofija;
— Ukrepi za povečanje števila letnih uporabnikov digitalne zbirke španske nacionalne knjižnice
— Digitalizacija druge bibliografske dediščine [digitalizirane zbirke bibliografske dediščine];
— Digitalni dostop do bibliografske dediščine in interoperabilnost vseh vrst javnih arhivskih sistemov ter povečanje zmogljivosti za shranjevanje podatkov v španskih inventarnih in arhivskih sistemih zgodovinske dediščine;
— Dokončanje integriranega sistema za digitalizacijo in katalogizacijo virov, sredstev, struktur in infrastrukture inštituta INAEM
|
361
|
C24.I3
|
T
|
Dokončanje digitalizacije in spodbujanje glavnih kulturnih storitev
|
—
|
Število
|
0
|
200
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dokončanje vsaj 200 projektov v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo, da se:
— Okrepiti in digitalizirati narodni muzej Prado in muzej Reina Sofija;
— Ukrepi za povečanje letnega števila uporabnikov digitalne zbirke španske nacionalne knjižnice;
— Digitalni dostop do bibliografske dediščine in interoperabilnost vseh vrst javnih arhivskih sistemov ter povečanje zmogljivosti za shranjevanje podatkov v španskih inventarnih in arhivskih sistemih zgodovinske dediščine;
— Dokončanje integriranega sistema za digitalizacijo in katalogizacijo virov, sredstev, struktur in infrastrukture inštituta INAEM.
|
362
|
C24.I3
|
T
|
Dokončanje digitalizacije bibliografske dediščine
|
|
Število (v milijonih)
|
10
|
12
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
— Digitalizacija bibliografske dediščine (javnih in zasebnih zbirk) (digitaliziranih 12 milijonov uporabnikov/zbirk dediščine)
|
Y. KOMPONENTA 25: Špansko avdiovizualno vozlišče
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost združuje vrsto naložb in reform, namenjenih oživitvi in krepitvi avdiovizualnega sektorja. Njegov cilj je izboljšati naložbeno okolje, utrditi Španijo kot mednarodno platformo za avdiovizualne naložbe, Španijo pa vključiti v izvoz avdiovizualnih izdelkov, vključno z video igrami in digitalnim ustvarjanjem. Ta komponenta vključuje tudi ukrepe za spodbujanje internacionalizacije podjetij, krepitev inovacij v sektorju in izvajanje boljše pravne ureditve.
V skladu z načrtom „Španija Digital 2025“ in nedavno odobrenim „Načrtom Španije za avdiovizualno vozlišče Evrope“ naj bi komponenta podpirala ustvarjanje delovnih mest, zlasti med mladimi in turistično industrijo, ter vključevala ukrepe za zmanjšanje razlik med spoloma.
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju naložb v inovacije (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019) ter osredotočanju naložb na zeleni in digitalni prehod (priporočilo za posamezno državo 3 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
Y.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C25.R1): Reforma regulativnega okvira za avdiovizualno področje
Reforma avdiovizualnega regulativnega okvira vključuje sprejetje dveh zakonov in odobritev sektorskega načrta:
1.Začetek veljavnosti splošnega zakona o avdiovizualnih komunikacijah, ki ima različne cilje. Prvič, prilagoditi in posodobiti pravni okvir za avdiovizualne medijske storitve in storitve platformne izmenjave videoposnetkov v Španiji. Drugič, vzpostaviti mehanizme za zagotavljanje pravic uporabnikov, kot je varstvo mladoletnikov in javnosti pred nekaterimi vrstami vsebin. Tretjič, spodbujati evropsko avdiovizualno delo z podvojitvijo podpore za neodvisno avdiovizualno produkcijo. Četrtič, izboljšati vključevanje invalidov. Zakon začne veljati do konca prvega četrtletja leta 2022.
2.Reforma zakona 55/2007 o kinematografiji, katere cilj je (i) posodobitev določb zakona glede na novo realnost sektorja; (II) uskladiti regulativni okvir z evropskim pravnim okvirom, vključno s pravili o državni pomoči; ter (iii) posodobiti in spremeniti mehanizem za zagotavljanje finančne podpore avdiovizualnemu sektorju. To se vnese do 31. decembra 2023.
3.Sprejetje in izvajanje načrta španskega avdiovizualnega vozlišča za Evropo, katerega cilj je, da bi Španija postala svetovna naložbena platforma, ki bi pritegnila tuje naložbe in izvažala avdiovizualne izdelke. Svet ministrov je ta načrt sprejel marca 2021. Vključuje naložbe za okrepitev celotne vrednostne verige avdiovizualne industrije na podlagi primerjalnih prednosti Španije v tem sektorju, vključno z uveljavljeno avdiovizualno industrijo, dobro usposobljenim človeškim kapitalom in svetovno priznano ustvarjalno zmogljivostjo. Načrt vključuje vse oblike avdiovizualnega sektorja (kot so kinematografija, serije, oglaševanje, videoigre in animacija). Špansko avdiovizualno vozlišče za Evropo je namenjeno vzpostavitvi sinergij z drugimi sektorji, kot sta kultura in turizem. Ukrepi so temeljili na štirih prednostnih nalogah: I) spremeniti Španijo v središče privlačnosti avdiovizualne produkcije, ii) zmanjšati upravne in regulativne stroške, povezane s tem sektorjem, (iii) izboljšati konkurenčnost podjetij v sektorju z vlaganjem v njihovo digitalizacijo ter iv) ustvariti talente in zmanjšati razlike med spoloma.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 1 (C25.I1): Program za spodbujanje, posodobitev in digitalizacijo avdiovizualnega sektorja
Cilj te naložbe je izboljšati konkurenčnost in odpornost poslovne in ustvarjalne strukture avdiovizualnega sektorja ter spodbujati njegovo internacionalizacijo in pritegniti tuje naložbe. V ta namen so v okviru naložbe trije različni programi.
1.Program za spodbujanje, posodobitev in digitalizacijo avdiovizualnega sektorja za izboljšanje konkurenčnosti in odpornosti poslovnega in ustvarjalnega tkiva avdiovizualnega sektorja. Program podpira tudi izvajanje in vključevanje digitalnih tehnologij v produkcijo in spodbujanje avdiovizualnih vsebin ter digitalizacijo orodja za plačilo ustvarjalcem.
2.Program za spodbujanje internalizacije avdiovizualnega sektorja s sodelovanjem na avdiovizualnih poslovnih konferencah, platformah ter laboratorijih in sejmih za razvoj projektov. Cilj je vzpostaviti različne mehanizme za izkoriščanje celotnega potenciala španske avdiovizualne industrije in spodbujanje lokalnih talentov v globalnem okolju.
3.Program za privabljanje neposrednih tujih naložb v avdiovizualni sektor z vzpostavitvijo privlačnega naložbenega okolja, zmanjšanjem upravnega bremena in olajšanjem različnih upravnih postopkov (ki vključuje povezave z javno upravo na splošni, regionalni in lokalni ravni).
Ta naložba se izvaja s sporazumi z javnimi in zasebnimi subjekti, razpisi za zbiranje prijav v podporo vključevanju digitalnih tehnologij v avdiovizualne proizvode in storitve, pozivi k pomoči za inovacije pri ustvarjanju in razvoju avdiovizualnih in digitalnih vsebin v različnih formatih, digitalizaciji in analizi podatkov avdiovizualnega sektorja, novih instrumentih za mednarodno promocijo in digitalno trženje avdiovizualnih vsebin, kot so spletna orodja B2B in B2C.
Te naložbe so namenjene podjetjem, strokovnjakom in akterjem v celotni avdiovizualni vrednostni verigi, posebna pozornost pa je namenjena MSP, ki proizvajajo avdiovizualne vsebine, MSP, ki so specializirana za upravljanje prejemkov ustvarjalcem, in tehnološkim svetovalnim službam, ki lahko razvijejo platforme, odprte za vse deležnike.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2024.
Y.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je začetek ukrepa, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
363
|
C25.R1
|
M
|
Načrt „Španija, Avdiovizualno vozlišče Evrope“.
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Odobritev načrta „Španija, avdiovizualno vozlišče Evrope“ s strani Sveta ministrov. Načrt združuje javne naložbe in reforme, katerih cilj je (i) internacionalizirati sektor in povečati privlačnost Španije kot destinacije tujih naložb; (II) zmanjšanje regulativnih in upravnih stroškov; (III) izboljšati konkurenčnost vseh podjetij z uvajanjem novih tehnologij, da se podjetju omogoči konkuriranje na trgu digitalizacije; ter (iv) spodbujanje človeškega kapitala z zmanjševanjem razlik med spoloma.
|
364
|
C25.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti splošnega zakona o avdiovizualnih komunikacijah.
|
Določbe zakona o začetku veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2022
|
Začetek veljavnosti splošnega zakona o avdiovizualnih komunikacijah. Ta zakon ureja pravni okvir za zagotavljanje avdiovizualnih komunikacijskih storitev v Španiji in v nacionalni pravni sistem učinkovito prenaša Direktivo 2018/1808 o avdiovizualnih komunikacijskih storitvah. Njegov namen je prilagoditi in posodobiti pravni okvir, ki se uporablja za avdiovizualne komunikacijske storitve in storitve platform za izmenjavo videov v Španiji. Namen zakona je tudi zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse različne akterje, prisotne na trgu. Zakon vključuje tudi mehanizem za zagotavljanje pravic uporabnikov (kot je zaščita mladoletnikov in javnosti pred nekaterimi vrstami vsebin).
|
365
|
C25.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o kinematografiji.
|
Določbe zakona o začetku veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Parlament odobri zakon o kinematografiji in začne veljati. S tem zakonom se bo pravni okvir posodobil glede na novo realnost in potrebe avdiovizualnega sektorja, nacionalni predpisi pa bodo usklajeni z evropskim pravnim okvirom.
|
366
|
C25.I1
|
T
|
Podpora MSP v avdiovizualnem sektorju.
|
—
|
Število
|
0
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Podpora MSP v avdiovizualnem sektorju pri njihovi digitalizaciji, spodbujanju enakosti spolov, internacionalizaciji in privabljanju neposrednih tujih naložb v okviru celotnega programa s skupnimi proračunskimi sredstvi v višini 200 milijonov EUR (podprtih vsaj 100 MSP).
|
476
|
C25.I1
|
T
|
Zaključek projektov za podporo MSP v avdiovizualnem sektorju
|
|
Število
|
0
|
100
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Zaključek projektov za podporo MSP v avdiovizualnem sektorju (projekti, ki podpirajo vsaj 100 MSP).
|
Y.3 Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 2 (C25.I2) – PERTE „Nova jezikovna ekonomija“: Informacije v španščini in drugih uradnih jezikih.
Ta naložba je namenjena spodbujanju gospodarskega potenciala španskih in souradnih jezikov s spodbujanjem internacionalizacije, razširjanja in širjenja medijskega sektorja v teh jezikih. V ta namen bo ta naložba podpirala projekte za digitalizacijo in razširjanje vsebin ter sprejetje novih tehnoloških orodij s strani podjetij v medijskem sektorju za upravljanje in obdelavo vsebin v španščini in souradnih jezikih.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 3 (C25.I3) – Sklad za avdiovizualno vozlišče
Ta ukrep vključuje javne naložbe v instrument, sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO, da bi spodbudili zasebne naložbe in izboljšali dostop do financiranja v projektih, povezanih med drugim s filmi, fikcijo, televizijo, vsebino, digitalno kulturo ter multimedijskimi in interaktivnimi vsebinami, kot so videoigre, potopitvenimi izkušnjami in vizualnimi učinki, ter za razvoj kapitalskih trgov na tem področju. Sklad deluje tako, da zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti, neposredno ali prek posrednikov zagotavlja neposredno financiranje, nakupe podjetniških obveznic ter naložbe lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj mehanizma prvotno zagotoviti vsaj 1 712 000 000 EUR financiranja.
Instrument upravljata Instituto de Crédito Oficial (ICO) in Axis (upravitelj tveganega/zasebnega kapitala ICO) kot izvajalski partnerici. Instrument vključuje naslednje proizvodne linije:
·Linija za mediacijo: linija za mediacijo obsega posojila, ki jih mednarodna organizacija da komercialnim bankam, ki nato dodeljujejo posojila končnim upravičencem za financiranje projektov v avdiovizualnem in kulturnem sektorju. Končni upravičenci so zasebna podjetja (kot so MSP, podjetniki, podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velike korporacije) in javna podjetja.
·Neposredno financiranje urada informacijskega pooblaščenca: ta vrstica zagotavlja neposredna posojila zasebnim podjetjem (kot so podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velike korporacije) in javnim podjetjem za financiranje projektov v avdiovizualnem sektorju. Posojila zagotovi neposredno ICO in vsak projekt, ki ga sofinancirajo tretji zasebni vlagatelji. Sredstva, ki jih zagotovi urad informacijskega pooblaščenca, predstavljajo največ 70 % skupnega zneska podpore za naložbo. Zasebni vlagatelji krijejo vsaj 30 % skupnega zneska podpore za naložbe.
·Nakupi podjetniških obveznic: v okviru te vrstice ICO kupuje nadrejene srednje- in dolgoročne vrednostne papirje s stalnim donosom, ki jih izdajo španske družbe na organiziranih sekundarnih trgih (kot sta alternativni trg s stalnim donosom (MARF) ali Združenje posrednikov za finančna sredstva (AIAF)). Vrednostni papirji so povezani s posebnim naložbenim projektom družbe, ki izda vrednostni papir.
·Naložbe v lastniški kapital in navidezni lastniški kapital: ta vrstica zajema zagotavljanje neposrednih naložb v lastniški kapital prek osi (upravljavec tveganega/zasebnega kapitala organizacije ICO) in/ali prenos sredstev v kapitalske sklade ali druge naložbene nosilce, ki jih upravljajo zasebni finančni posredniki, ki izvajajo dejavnosti kapitalskih naložb v podjetja v avdiovizualnem sektorju. Največja udeležba sklada ne presega 49 % skladov naložbenih nosilcev. Kapitalske naložbe sklada ne smejo povzročiti, da bi delež lastniškega kapitala v javni lasti v končnem upravičencu presegel 49 % skupnega lastniškega kapitala.
Za izvedbo naložbe v Sklad Španija in Mednarodna organizacija za kavo podpišeta izvedbeni sporazum, ki vsebuje naslednjo vsebino:
1.Opis postopka odločanja v okviru instrumenta: Končno naložbeno odločitev Sklada sprejme odbor za naložbe ali drug ustrezni ustrezni upravljavski organ, potrdi pa jo večina glasov članov, ki so neodvisni od vlade. Za posredniške naložbe končno odločitev o naložbi sprejmejo posredniki.
2.Ključne zahteve povezane naložbene politike, ki vključujejo:
a.Opis finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev v skladu z opisom ukrepa.
b.Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
c.Prepoved refinanciranja neodplačanih posojil.
d.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Poleg tega se za naložbeno politiko zahteva skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev mehanizma.
e.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
3.Znesek, zajet v izvedbenem sporazumu, strukturo pristojbin za izvajalskega partnerja in zahtevo po reinvestiranju morebitnih vrnjenih sredstev v skladu z naložbeno politiko mehanizma, razen če se uporabljajo za servisiranje odplačil posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
4.Zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora, vključno z:
1.Opis sistema spremljanja izvajalskega partnerja za poročanje o mobilizirani naložbi.
2.Opis postopkov izvajalskega partnerja, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
3.Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami iz sporazuma o izvajanju, preden se zaveže k financiranju operacije.
4.Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom urada informacijskega pooblaščenca. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči in zahtevami glede digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da posrednik preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in spoštovanje pogojev veljavnega sporazuma o izvajanju in sporazumov o financiranju, vključno z uporabo seznama pozitivnih izjav in/ali lastnih izjav za operacije, nižje od 10 000 000 EUR, preden se zavežejo financiranju operacije.
5.Zahteve za digitalne naložbe, ki jih izvaja izvajalski partner: vsaj 1 712 000 000 EUR naložb v mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k digitalnim ciljem v skladu s Prilogo VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
6.Zahteve za izbiro finančnih posrednikov: Urad informacijskega pooblaščenca izbere finančne posrednike na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Kontrole za odsotnost navzkrižja interesov pri finančnih posrednikih se izvajajo in se izvajajo predhodno prek informacijskega sistema, kot je Minerva, za vse vpletene finančne akterje.
7.Zahteva po podpisu sporazumov o financiranju: Mednarodna organizacija ICO s finančnimi posredniki podpiše sporazume o financiranju v skladu s ključnimi zahtevami, ki se predložijo kot priloga k izvedbenemu sporazumu. Ključne zahteve sporazuma o financiranju vključujejo vse zahteve, v skladu s katerimi deluje Sklad, vključno z:
1.Obveznost finančnega posrednika, da svoje odločitve sprejema smiselno v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami glede odločanja in naložbene politike, vključno s spoštovanjem načela, da se ne škoduje bistveno.
2.Opis okvira spremljanja, revizije in nadzora, ki ga vzpostavi finančni posrednik, za katerega smiselno veljajo vse zgoraj navedene zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Y.4. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je začetek ukrepa, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v preglednici ne vključujejo DDV v zvezi z ukrepom C25.I2.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L75
|
C25.I2
|
M
|
Objava nagrad za financiranje digitalizacije in razširjanje vsebin projektov
|
Objava v Uradnem listu ali na uradnem spletnem mestu
|
|
|
|
Q3
|
2025
|
Objava v Uradnem listu ali uradnem spletnem mestu o dodelitvi vsaj 19 500 000 EUR posojil za projekte za digitalizacijo in razširjanje vsebin in informacij ter za sprejetje novih tehnoloških orodij za upravljanje in obdelavo vsebin v španskem in souradnih jezikih s strani podjetij v medijskem sektorju.
|
L76
|
C25.I2
|
T
|
Izvajanje projektov za digitalizacijo in razširjanje vsebin
|
|
(V milijonih EUR)
|
|
17.55
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2026
|
Dokončanje projektov, ki ustrezajo proračunu v višini vsaj 17 550 000 EUR v zvezi z digitalizacijo, razširjanjem vsebin in sprejetjem novih tehnoloških orodij za upravljanje in obdelavo vsebin v španščini in souradnih jezikih.
|
L77
|
C25.I3
|
M
|
Sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO: Izvedbeni sporazum
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Začetek veljavnosti izvedbenega sporazuma.
|
L78
|
C25.I3
|
T
|
Sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I).
|
|
|
0
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
Mednarodna organizacija/os in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci za znesek, potreben za uporabo vsaj 50 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 2,5 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja). Urad informacijskega pooblaščenca pripravi poročilo, v katerem podrobno navede odstotek tega financiranja, ki prispeva k digitalnim ciljem, z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L79
|
C25.I3
|
T
|
Sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II).
|
|
|
50 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
Mednarodna organizacija/os in posredniki, ki jih izbere urad informacijskega pooblaščenca, sklenejo pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci za znesek, potreben za uporabo 100 % naložbe mehanizma za okrevanje in odpornost v mehanizem (ob upoštevanju provizij za upravljanje). Vsaj 10 % financiranja ustreza sporazumom o financiranju, podpisanim z lastniškimi skladi, vsaj 50 % pa sporazumom o financiranju, podpisanim s končnimi upravičenci za vse druge naložbene produkte (vključno z neposrednimi kapitalskimi naložbami izvajalskega partnerja). Urad informacijskega pooblaščenca zagotovi tudi, da 100 % tega financiranja prispeva k digitalnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
L80
|
C25.I3
|
M
|
Sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
|
(V milijonih EUR)
|
0
|
1 712
|
Q3
|
2026
|
Španija nakaže 1 712 000 000 EUR mednarodni organizaciji ICO za instrument.
|
Z. KOMPONENTA 26: Spodbujanje športa
V skladu s španskim načrtom za okrevanje in odpornost športni sektor predstavlja 3,1 % BDP v Španiji in neposredno ali posredno zagotavlja 2,1 % vseh delovnih mest v državi.
Glavni cilj te komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost je okrepiti preobrazbo športnega sektorja z digitalizacijo športnih organizacij in nadgradnjo športnih objektov, da se zagotovita njihova okoljska trajnostnost in dostopnost. Podpira tudi spodbujanje športa v zdravstvene namene, zlasti z boljšim dostopom do telesne dejavnosti na območjih, ki jim grozi odseljevanje, ter z raziskavami na tem področju. Komponenta vključuje tudi ciljno usmerjene naložbe za spodbujanje udeležbe žensk v poklicnem in amaterskem športu.
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o spodbujanju naložb v inovacije in energijsko učinkovitost (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019), spodbujanju javnih in zasebnih naložb ter spodbujanju zelenega prehoda (priporočilo za posamezno državo št. 1 2023, 1 2022 in 3 2020) ter krepitvi odpornosti zdravstvenega sistema (priporočilo za posamezno državo št. 1 iz leta 2020).
Ta komponenta podpira in dopolnjuje ukrepe, predvidene v drugih delih načrta, kot so ukrepi za spodbujanje zdravega načina življenja v komponenti 18 (Reforma zdravstvenega sistema). Z optimizacijo in nadgradnjo obstoječe športne infrastrukture dopolnjuje tudi ukrepe, sprejete v okviru komponente 2 (Prenovitev), in podpira preoblikovanje turističnega sektorja v Španiji v skladu s komponento 14 (Turizem).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
Z.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C26.R1) – Zakon o športu
Cilj tega zakonodajnega ukrepa je zagotoviti zdravje in varnost športne dejavnosti na vseh ravneh, vključiti vidike enakosti spolov, dostopnosti in socialne kohezije v ureditev športa, posodobiti športne organizacije in infrastrukturo z digitalizacijo in njihovo ekološko preobrazbo ter spodbujati internacionalizacijo sektorja. Z zakonodajo se organizacijske strukture športa prilagodijo trenutnim izzivom, s katerimi se sooča, pri čemer se upoštevajo izkušnje, pridobljene med pandemijo.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2022.
Reforma 2 (C26.R2) – Zakon o športnikih
Cilj tega zakonodajnega ukrepa je zagotoviti, da regulacija novih športnih poklicev ne bo ovirala ustanavljanja in opravljanja storitev na španskem ozemlju. Ukrep obravnava izzive, ki izhajajo iz regulativne heterogenosti na regionalni ravni (vključno z različnimi zahtevami glede dostopa po regijah). Ukrep zagotavlja skladnost s pravom EU, zlasti z načeloma nujnosti in sorazmernosti.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 3 (C26.R3) – Nacionalna strategija za spodbujanje športa
Cilj te strategije je spodbujati športno prakso, da bi se izognili negativnim posledicam sedečega življenjskega sloga in telesne nedejavnosti za zdravje in dobro počutje. Ukrep med drugim vključuje: (a) ukrepe za uvedbo dobrih praks in zdravih navad; (b) analitično orodje za merjenje in izboljšanje učinka strategije.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. decembra 2023.
Naložba 1 (C26.I1) – Digitalni načrt za šport
Cilj tega ukrepa je digitalizacija športnih zvez, vključno z njihovim upravljanjem proračuna in postopki za podeljevanje športnih licenc. Prav tako izboljša analizo podatkov, ki izhajajo iz športne prakse, tudi za spodbujanje zdravega načina življenja in za raziskovalne namene. Spodbuja tudi digitalizacijo javnih centrov za športno medicino in boj proti uporabi nedovoljenih poživil.
Reforma se izvede do 30. septembra 2025.
Naložba 2 (C26.I2) – Načrt za ekološki prehod športnih objektov
Cilj tega ukrepa je nadgraditi obstoječe športne objekte, vključno s športnimi objekti, ki lahko pritegnejo turizem in visoko zmogljive športne centre. To se doseže z digitalizacijo za optimalno uporabo in z izboljšanjem njihove energetske učinkovitosti, ki naj bi po pričakovanjih prihranilo vsaj 30 % povpraševanja po primarni energiji. Ukrep spodbuja tudi šport na podeželskih območjih z vzpostavitvijo mreže opazovalcev za spodbujanje telesne dejavnosti.
Merila za izbor naložb, ki se izvajajo v okviru te komponente, zagotavljajo skladnost s 100-odstotnim spremljanjem podnebnih ukrepov v višini vsaj 106 000 000 EUR. Uporabljeni kazalniki za izboljšanje energetske učinkovitosti se akreditirajo z ustrezno energetsko izkaznico v okviru Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb.
Naložba se izvede do 31. decembra 2025.
Naložba 3 (C26.I3) – Socialni načrt za šport
Cilj tega ukrepa je dvojen. Po eni strani je njen cilj nadgraditi obstoječe športne objekte z izboljšanjem njihove digitalizacije, energetske učinkovitosti in dostopnosti, da bi se Španiji omogočilo, da se poteguje za organizacijo mednarodnih športnih tekmovanj. Po drugi strani pa je njegov cilj spodbujati udeležbo žensk v poklicnih športih z ukrepi za povečanje njihove prisotnosti in prepoznavnosti, usposabljanja ter omogočanje profesionalizacije ženskih športov, zlasti nogometa.
Izbirna merila za naložbe, izvedene v okviru te komponente, zagotavljajo skladnost s 100-odstotnim spremljanjem podnebnih ukrepov za vsaj 27 500 000 EUR od skupnih naložb. Uporabljeni kazalniki za izboljšanje energetske učinkovitosti se akreditirajo z ustrezno energetsko izkaznico v okviru Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb.
Naložba se izvede do 31. decembra 2023.
Z.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v preglednici, ki jih je treba izvesti, vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
367
|
C26.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o športu
|
Določba zakona o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Zakon spodbuja zdravje in varnost v športu na vseh ravneh, enakost spolov, socialno vključenost in dostopnost, spodbujanje mednarodne razsežnosti modela ter posodobitev organizacij in infrastruktur s spoštovanjem okolja in digitalizacijo.
|
368
|
C26.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o ureditvi nekaterih športnih poklicev
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Sprejetje zakona o regulaciji nekaterih športnih poklicev, da bi se obravnavali izzivi zaradi regulativne heterogenosti ter ustrezno upoštevali načeli nujnosti in sorazmernosti.
|
369
|
C26.R3
|
M
|
Nacionalna strategija za spodbujanje športa proti sedečemu življenjskemu slogu in telesni nedejavnosti
|
Objava na spletni strani
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Odobritev vlade Španije za izvajanje nacionalne strategije za spodbujanje športa proti sedečemu življenjskemu slogu in telesni nedejavnosti. Cilji strategije so: (a) izvajanje stalnega analitičnega orodja za analizo, merjenje in izboljšanje učinka strategije; (b) izvajanje ukrepov, katerih cilj je vzpostavitev dobrih praks in zdravih navad po analizi. Strategija je zavezujoča za regionalne in lokalne organe.
|
370
|
C26.I1
|
M
|
Digitalizacija športnega sektorja
|
Objava v UL
|
|
|
|
Q3
|
2025
|
Izvrševanje proračuna v višini vsaj 75,6 milijona EUR, kar bi moralo privesti do znatnega izboljšanja digitalizacije sektorja, zlasti: (a) digitalizacijo športnih zvez (vključno z upravljanjem proračuna in licenc) z novim informacijskim sistemom; (b) informacijski sistem podatkovne zbirke za analize podatkov; (C) internet stvari (IoT) v centrih za visoko zmogljivost; (d) sisteme za določanje vzorcev konkurentov ali optimizacijo usposabljanja vsakega športnika; (e) objava 10 raziskovalnih projektov na področju dejavnosti za izboljšanje zdravja (HEPA); (F) test informacijskega sistema v nacionalnem centru za športno medicino; (g) ustanovitev elektronskega urada v protidopinški upravi, vključno z izvajanjem sistema brez papirja za kontrole AD; ter (h) študijo potreb po digitalizaciji (kot so aplikacije, športne zveze, športna medicina, HEPA in protidoping) za digitalizacijo športnega sektorja.
|
371
|
C26.I1
|
T
|
Centri za športno medicino
|
—
|
Število
|
|
20
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Vsaj 20 od 23 športnih centrov uporablja novo informacijsko tehnologijo.
|
372
|
C26.I1
|
M
|
Zaključek projektov IT v visoko zmogljivih centrih in protidopinški upravi
|
Zbiranje podatkov od visoko zmogljivih centrov; Začetek preskusov aplikacije za kontrolo AD
|
|
|
|
VPRAŠANJE3
|
2025
|
Dokončanje razvoja informacijskega sistema (vključno z internetom stvari) v centrih za visoko zmogljivost. Ustanovitev elektronskega urada v protidopinški upravi, vključno z izvajanjem sistema brez papirja za kontrole AD.
|
373
|
C26.I2
|
T
|
Obnova in izboljšanje tehničnih centrov za športne in športne objekte
|
|
Število
|
0
|
95
|
ČETRTLETJE 4
|
2025
|
Vsaj 40 tehničnih centrov in 45 športnih objektov je bilo obnovljenih in so dosegli boljšo energijsko učinkovitost in/ali optimizacijo uporabe z digitalizacijo in/ali boljšo dostopnostjo. Sredstvo preverjanja dokončanja del so potrdila o zaključku del. Z ukrepi za energijsko učinkovitost se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji. Seznam objektov in naprav se objavi.
|
374
|
C26.I3
|
M
|
Projekti za spodbujanje enakosti v športu
|
Objava v UL
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
CDD (nacionalni svet za šport) dodeli razpis za zbiranje predlogov v Uradnem listu, v katerem naj bi bilo izbranih najmanj 15 upravičenih projektov za spodbujanje enakosti v športu, zlasti z usposabljanjem, profesionalizacijo ženskih športov in prepoznavnostjo ženskih športov. Skupni proračun razpisa znaša 11 700 000 EUR.
|
375
|
C26.I3
|
T
|
Zaključek ukrepov v okviru socialnega načrta za šport
|
|
Število
|
0
|
40
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Dokončanje ukrepov v okviru socialnega načrta za šport, vključno s prenovo vsaj 40 športnih objektov in ukrepi za spodbujanje prisotnosti žensk v poklicnih športih (programi usposabljanja, tržne kampanje in študije). Z ukrepi za energijsko učinkovitost se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji. Seznam objektov in naprav se objavi.
|
AA. KOMPONENTA 27: Ukrepi in ukrepi za preprečevanje davčnih goljufij in boj proti njim
Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava izzive preprečevanja davčnih goljufij in davčnih utaj ter boja proti njim. Cilj komponente je povečati izpolnjevanje davčnih obveznosti in zbrati več davčnih prihodkov. Komponenta med drugim obravnava priporočila za posamezne države o krepitvi fiskalnih okvirov in okvirov javnega naročanja na vseh ravneh upravljanja (priporočilo za posamezno državo št. 1 iz leta 2019) ter – kadar gospodarske razmere to dopuščajo – izvajanju fiskalnih politik, namenjenih doseganju preudarnih srednjeročnih proračunskih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratnem spodbujanju naložb (priporočilo za posamezno državo št. 1 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
AA.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C27.R1) – sprejetje zakona o boju proti goljufijam
Cilji te reforme so okrepiti pravila proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, ter spremeniti posredno in neposredno obdavčitev, nekatere davke lokalne uprave in predpise o igrah na srečo. Reforma uvaja spremembe uredbe, katerih cilj je določiti parametre davčne pravičnosti in olajšati ukrepe za preprečevanje goljufij in boj proti njim z okrepitvijo davčnega nadzora.
Reforma vključuje sprejetje in začetek veljavnosti zakona proti davčnim utajam in goljufijam, ki:
·Poveča obseg transakcij, pri katerih so odobrena elektronska plačila (podpisi in strokovnjaki), in določi zakonski prag za gotovinska plačila;
·Posodablja seznam davčnih oaz v skladu z merili preglednosti, neobdavčitve in škodljivih davčnih režimov;
·Uvaja spremembe pravil za ljudi, ki zamujajo z davki;
·Izvaja prepoved „programske opreme za dvojno uporabo“;
·Uvaja referenčno vrednost za davčno osnovo pri obdavčitvi nepremičnin.
Zakon se sprejme do 30. junija 2021. Zakon začne veljati 30. junija 2022. Reforma predvideva začasno oceno zakona do 31. decembra 2022, na podlagi te ocene pa bi lahko prišlo do sprememb v letu 2023.
Reforma 2 (C27.R2) – Posodobitev davčne agencije
Davčna agencija je pooblaščena za izvajanje državnega davčnega sistema in carinskega sistema ter izvaja svoje dejavnosti v okviru strateškega načrta za obdobje 2020–2023. Ta strateški načrt, ki se v veliki meri opira na uporabo rešitev IT, se vsako leto revidira, da se zagotovi njegova prilagoditev novemu razvoju davčne politike, virom informacij, ravnanju davkoplačevalcev in tehnološkemu razvoju. Cilj te reforme je podpreti izvajanje in letni pregled strateškega načrta za obdobje 2020–2023, katerega cilj je posodobiti opravljanje storitev agencij za zmanjšanje davčnih goljufij in utaj. Reforma 2 je tesno povezana z drugimi reformami v tej komponenti. Reforma vključuje:
·Povečanje človeških virov v davčni upravi v skladu z njenimi srednjeročnimi potrebami in
·Izvajanje pregleda stavb agencije za posodobitev tehnologije in povečanje energetske učinkovitosti.
Reforma se izvede do 31. decembra 2023.
Reforma 3 (C27.R3) – Okrepljena pomoč davkoplačevalcem
Cilji te reforme so izboljšati pomoč davkoplačevalcem. Ključni element strategije davčne agencije za obdobje 2020–2023 je izboljšati storitve za davkoplačevalce s povečano uporabo elektronskih platform (t. i. „ADI“, integrirana digitalna uprava). Reforma vključuje zagotavljanje novih storitev za olajšanje obdavčitve dohodkov pravnih oseb in dohodnine ter obdavčitve DDV. Nove storitve naj bi vključevale izboljšane komunikacijske metode, službe za pomoč uporabnikom in vpogled v podatke uporabnikov ter davčne napovedi in ravnanje z obračuni. Zagotavljanje takih storitev naj bi se v obdobju 2021–2023 povečalo v treh valovih, da bi se vse več strank odločilo za uporabo elektronskih storitev, namesto da bi obiskale svoje lokalne davčne urade. S temi ukrepi želi agencija svojim strankam olajšati spoštovanje davčnega zakonika in s tem povečati davčne prihodke.
Reforma se zaključi do 31. decembra 2023.
Reforma 4 (C27.R4) – mednarodna razsežnost
Cilj te reforme je povečati in optimizirati uporabo informacijskih sistemov v mednarodnem sodelovanju za boj proti davčnim goljufijam in utajam. Ta reforma v skladu z mednarodnimi sporazumi na področju politike vključuje sprejetje ukrepov za lažje izpolnjevanje davčnih obveznosti davkoplačevalcev (vključno s podatki o dohodnini), okrepitev boja proti neprijavljenim dejavnostim in sivi ekonomiji ter pregled kakovosti in uporabnosti informacij, pridobljenih od različnih držav. Pričakuje se, da bodo ti cilji doseženi z večjo uporabo bolj izpopolnjenih informacijskih sistemov in uvedbo spletnih storitev za davkoplačevalce.
Reforma se izvede do 31. decembra 2021.
Reforma 5 (C27.R5) – model sodelovanja
Cilj te reforme je izboljšati odnose davčne agencije z zainteresiranimi stranmi, kot so velike korporacije, mala in srednja podjetja, samozaposleni in ustrezna združenja, ter pravosodni sistem kot način za doseganje večje skladnosti z davčnimi obveznostmi. Kar zadeva davkoplačevalce, si agencija prizadeva za boljše sodelovanje in večjo skladnost s prostovoljnimi poročili o davčni preglednosti. Pričakuje se, da se bo sodelovanje s sodniki, tožilci in sodišči okrepilo s povečanjem davčnih preiskav.
Reforma se izvede do 31. decembra 2021.
AA.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
376
|
C27.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona proti davčnim utajam in goljufijam
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakona proti davčnim utajam in goljufijam („Ley de medidas de prevención y lucha contra el fraude fiscal“), ki:
—Povečati obseg transakcij, pri katerih so elektronska plačila obvezna (podjetja in strokovnjaki), in določiti zakonske pragove za gotovinska plačila
Posodablja seznam davčnih oaz glede na merila preglednosti, neobdavčitve in škodljivih davčnih režimov.
—Izvaja spremembe pravil za uvrstitev na seznam oseb z zaostalimi davki.
—Izvaja prepoved „programske opreme za dvojno uporabo“.
—Uvedba referenčne vrednosti za davčno osnovo pri obdavčitvi nepremičnin.
|
377
|
C27.R1
|
M
|
Vmesna presoja učinkov zakona proti davčnim utajam in goljufijam.
|
Objava poročila na spletni strani Ministrstva za finance.
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Ministrstvo za finance opravi vmesno oceno zakona proti davčnim utajam in goljufijam. Ta ocena z možnimi priporočili za izboljšave bo objavljena na spletni strani Ministrstva za finance.
|
378
|
C27.R2
|
T
|
Posodobitev davčne agencije – število zaposlenih v davčni upravi
|
|
Število
|
25 325
|
26 320
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Povečati število zaposlenih v davčni upravi na vsaj 26320 zaposlenih. Datum izhodiščnega scenarija: 31. december 2020.
|
379
|
C27.R2
|
T
|
Posodobitev davčne agencije – davčne preiskave
|
|
Število
|
5 743
|
6 591
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Organi izvedejo 6591 davčnih preiskav (število davčnih preiskav, opravljenih v letu 2021) za odkrivanje neprijavljenih obdavčljivih dejavnosti. Datum izhodiščnega scenarija: 31. december 2020.
|
380
|
C27.R3
|
T
|
Zagotavljanje okrepljene pomoči davkoplačevalcem – družba Sociedades Web je nadgrajena in na voljo vsaj 1666123 davkoplačevalcem.
|
|
Število
|
0
|
1 666 123
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Storitev Sociedades Web, namenjena davčnim zavezancem od dohodkov pravnih oseb, se nadgradi in samodejno predstavi davčne informacije, ki jih podjetja predhodno sporočijo javni upravi in so pomembne za davčno napoved. Po končani posodobitvi se storitev da na voljo 1666123 davčnim zavezancem od dohodkov pravnih oseb. Datum izhodiščnega scenarija: 31. december 2020.
|
381
|
C27.R3
|
T
|
Zagotavljanje okrepljene pomoči davkoplačevalcem – Renta Web nadgrajena in na voljo vsaj 1779505 davkoplačevalcem
|
|
Število
|
0
|
1 779 505
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Renta Web je programska oprema, namenjena dohodnini, ki bo omogočila neposreden uvoz libros registrov napovedi za odmero dohodnine. Na voljo bo 1779505 davčnim zavezancem za dohodnino. Datum izhodiščnega scenarija: 31. december 2020.
|
382
|
C27.R3
|
M
|
Vzpostavitev štirih platform za digitalno podporo
|
Objava poročila davčne uprave
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2023
|
Davčna agencija vzpostavi in vzpostavi štiri platforme za digitalno davčno podporo, da bi izboljšala storitve za davkoplačevalce. Ponudniki digitalnih storitev delujejo kot virtualni spletni okenci, ki davkoplačevalcem zagotavljajo širše storitve pomoči in jim omogočajo, da stopijo v stik z davčno agencijo v različnih jezikih, da bi na spletu izvajali enake podporne postopke, kot so tisti, ki so na voljo v tradicionalnem uradu, kot so splošne informacijske storitve, pomoč pri različnih postopkih in pomoč pri predložitvi davčnih napovedi.
|
383
|
C27.R4
|
T
|
Mednarodna razsežnost – identificirani registrirani tuji davkoplačevalci
|
|
Število (%)
|
0
|
85
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, zlasti tistih davčnih zavezancev, ki so v registru navedeni kot tuji davkoplačevalci, davčna agencija izvede projekt, v katerem se uporabijo nove informacije o davkoplačevalcih iz različnih mednarodnih virov, kot sta FATCA in CRS. Po zaključku projekta se pričakuje, da bodo prejete mednarodne informacije primerne za analizo tveganja. Cilj projekta je, da so bili opredeljeni davčni podatki vsaj 85 % registriranih tujih davčnih zavezancev, o katerih je davčna agencija leta 2019 prejela informacije, njeni davčni podatki pa so bili preverjeni, da bi se lahko uporabili pri analizi tveganja do 31. decembra 2021. Datum izhodiščnega scenarija: 31. december 2020.
|
384
|
C27.R5
|
T
|
Model sodelovanja – poročila o preglednosti
|
|
Število
|
0
|
20
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Davčna agencija bo v letu 2021 izvedla projekt, ki bo multinacionalna podjetja spodbujal k razkritju informacij o svojih dejavnostih. Ta razkritja imajo lahko posledice za obdavčitev teh družb. Cilj je 20 poročil o preglednosti, predloženih v letu 2021.
|
AB. KOMPONENTA 28: Prilagoditev davčnega sistema realnosti enaindvajsetega stoletja
Ukrepi v okviru komponente 28 španskega načrta za okrevanje in odpornost zajemajo različne davčne ukrepe, kot so nujni ukrepi, sprejeti v akutni fazi gospodarske krize leta 2020, uvedba novih davkov v okviru državnega proračuna za leto 2021 ter srednjeročni projekti za pregled in razvoj davčnega sistema, ki bolj ustreza njegovemu namenu. Ukrepi vsebujejo tudi davčne spodbude za pospešitev zelenega prehoda. Cilji reforme španskega davčnega sistema so pravičnejši, progresivni, trajnostni in pravični, hkrati pa poglobiti zasnovo zelene obdavčitve, vključiti vidik spola in okrepiti javne politike splošnega interesa, kot je varovanje zdravja. Cilj reform je tudi pozitivno prispevati h gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest, gospodarski odpornosti in medozemeljski koheziji. Ker je skupni delež davčnih prihodkov v BDP v Španiji nižji kot v primerljivih gospodarstvih, obstajajo možnosti za povečanje prihodkov ter spodbujanje srednje- in dolgoročne vzdržnosti javnih financ.
Komponenta med drugim obravnava priporočila za posamezne države o krepitvi fiskalnih okvirov in okvirov javnega naročanja na vseh ravneh upravljanja (priporočilo za posamezno državo št. 1 iz leta 2019), o izvajanju fiskalnih politik, namenjenih doseganju preudarnih srednjeročnih proračunskih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratnem spodbujanju naložb (priporočilo za posamezno državo 1 iz leta 2020), o elektrifikaciji prometa (priporočilo za posamezno državo 3 2023 in 4 2022), o povečanju naložb v ekološki in digitalni prehod (specifično priporočilo št. 1 2023, 1 2022 in 3 2020) ter o povečanju razpoložljivosti socialnih in cenovno dostopnih energijsko učinkovitih stanovanj, zlasti s prenovo (specifični priporočili 3 za leto 2023 in 4 iz leta 2022).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
AB.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C28.R1) – Ukrepi, sprejeti v letih 2020 in 2021 za ublažitev posledic pandemije COVID-19
Španija je v letih 2020 in 2021 uvedla več davčnih ukrepov za ublažitev negativnih posledic gospodarske krize, ki jo je povzročil izbruh COVID-19. Ti ukrepi so vključevali odlog plačila davčnih in carinskih dolgov, odlog in podaljšanje davčnih rokov, možnosti za poenostavljen dohodnino, ureditev davka od dohodkov pravnih oseb in ureditev DDV za mala in srednja podjetja, začasno znižanje stopnje DDV za določeno blago, potrebno za boj proti zdravstveni krizi, in ustanovitev stečajnega sklada za nefinančne družbe. Cilj teh ukrepov je bil ublažiti gospodarske in socialne posledice pandemije. Ti ukrepi začnejo veljati 1. februarja 2020, nekateri od njih pa se bodo nadaljevali tudi v letu 2021.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2021.
Reforma 2 (C28.R2) – Analiza davčnih koristi
V pregledu porabe, ki ga je izvedel neodvisni davčni organ (avtoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF) v zvezi z davčnimi ugodnostmi v zvezi z dohodnino, trošarinami in DDV, so bile ugotovljene možnosti za spremembo nekaterih davčnih ugodnosti. Leta 2020 so bile spremenjene davčne ugodnosti shem dohodnine in znižana stopnja DDV za brezalkoholne pijače in sokove ter nekatere pijače z dodanim sladkorjem in/ali sladili. Izvajanje nadaljnjih regulativnih reform do 31. marca 2023 izhaja iz priporočil delovne skupine, ki je bila ustanovljena za oceno 15 davčnih ugodnosti. Cilj te delovne skupine je pripraviti priporočila o tem, kako v prihodnjih letih dodatno spremeniti ali odpraviti davčne ugodnosti, da bi bil davčni sistem učinkovitejši, povečali prihodke, podprli zeleni prehod in spodbujali pravičnost.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2023.
Reforma 3 (C28.R3) – Ustanovitev odbora strokovnjakov za davčno reformo
Organi 12. aprila 2021 ustanovijo odbor strokovnjakov, da bi preučili značilnosti optimalnega davčnega sistema in pripravili priporočila o tem, kako skladno posodobiti in prilagoditi sedanjo obdavčitev. Odbor strokovnjakov je zlasti pozoren na naslednja področja:
·okoljska obdavčitev;
·obdavčitev dohodkov pravnih oseb;
·obdavčitev digitaliziranega gospodarstva;
·obdavčitev premoženja, vključno z obdavčitvijo nepremičnin in konkretnim izvajanjem usklajevanja na tem področju;
·obdavčitev nastajajočih gospodarskih dejavnosti; in
·enakost spolov.
Reformo spremlja tudi analiza njihovega distribucijskega učinka, s posebnim poudarkom na družinah z otroki. Analiza vključuje vsaj naslednje elemente: (I) učinek na splošno fiskalno progresivnost davčnega sistema; (II) vpliv na ranljive skupine; (III) vpliv na družine z otroki; (IV) obdavčitev velikih družb; in (v) porazdelitev obdavčitve med obdavčitvijo dela in kapitala.
Odbor strokovnjakov svoje poročilo objavi februarja 2022. Spremembe davčnega sistema na podlagi priporočil iz poročila začnejo veljati 31. marca 2023.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2023.
Reforma 4 (C28.R4) – Reforma davčnih ukrepov, ki prispevajo k ekološkemu prehodu
Ta reforma vsebuje davčne ukrepe, katerih cilj je podpreti zeleni prehod. Ukrepi vključujejo:
·uvedbo davka na odlaganje odpadkov na odlagališčih in v sežigalnicah;
·uvedba davka na plastično embalažo za enkratno uporabo;
·spremembo davka na fluorirane toplogredne pline;
·davki ali plačila, povezana z mobilnostjo, kot so cestnine in davki na registracijo vozil; in končno
·revizija subvencij za mineralna olja, ki se uporabljajo kot gorivo.
Izvajanje ukrepov se zaključi do 30. junija 2022.
Reforma 5 (C28.R5) – odobritev davka na digitalne storitve
S to reformo se uvede dajatev na podlagi prometa podjetij s čistim prihodkom nad 750 000 000 EUR in prihodki od opravljanja nekaterih digitalnih storitev, kot so spletno oglaševanje in posredniške storitve v Španiji. Dajatev je neodvisna od tega, ali je družba rezidentka na španskem ozemlju ali ne. Dajatev začne veljati v prvem četrtletju leta 2021. Reforma vključuje tudi poročilo o oceni učinka ukrepa, ki se izda do 31. marca 2022 in 2023.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2021.
Reforma 6 (C28.R6) – Odobritev davka na finančne transakcije
S tem ukrepom se uvede dajatev, ki temelji na nakupni vrednosti delnic španskih družb, ki kotirajo na borzi in katerih tržna kapitalizacija presega 1 000 000 000 EUR. Reforma je začela veljati v prvem četrtletju leta 2021. Reforma vključuje tudi poročilo o oceni učinka ukrepa, ki se izda do 31. marca 2022 in 2023.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2021.
Reforma 7 (C28.R7) – kratkoročni davčni ukrepi na področju osebnih davkov
Reforma bo s spremembami Zakona o dohodnini in Zakona o davku na premoženje povečala stopnjo progresivnosti in prerazporeditve dohodnine. Zlasti se za 2 odstotni točki zviša obrestna mera na splošni nacionalni lestvici s 300 000 EUR kot splošna osnova za oceno in prihranek za 3 odstotne točke s 200 000 EUR. Poleg tega se omejitev zmanjšanja individualnih pokojninskih prispevkov z 8 000 EUR na 2 000 EUR zmanjša, sedanja omejitev prispevkov, ki jih družba vplača svojemu zaposlenemu, pa se poveča z 8 000 EUR na 10 000 EUR. Poleg tega se bo z reformo v zvezi s SDP stopnja, ki se uporablja za zadnji razred tarife, zvišala za 1 odstotno točko, in sicer z 2,5 % na 3,5 % (za sredstva nad 10 000 000 EUR). Reforma naj bi se izvedla do 1. januarja 2021.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2021.
Reforma 8 (C28.R8) – Kratkoročno sprejetje davčnih ukrepov na področju davka od dohodkov pravnih oseb
Reforma bo spremenila zakon o davku od dohodkov pravnih oseb, da bi se povečal prispevek tega davka k podpori javne porabe, hkrati pa bodo uvedene poenostavitve oprostitev in odbitkov, da se zagotovi minimalna stopnja 15 % davkoplačevalcev. Po drugi strani se oprostitev dividend in kapitalskih dobičkov, ustvarjenih z njihovim deležem v hčerinskih družbah, tako rezidentkah kot nerezidentih na španskem ozemlju, zmanjša za 5 %.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2021.
Reforma 9 (C28.R9) – kratkoročni davčni ukrepi na področju posrednih davkov
Reforma bo razširila uporabo splošne stopnje DDV na 21 % na brezalkoholne pijače, sokove in plinaste pijače z dodanim sladkorjem. Tak ukrep pomeni družbeno zavezo za spodbujanje odgovornega uživanja teh kategorij pijač in je skladen s ciljem financiranja zunanjih stroškov španske socialne države, ki so v tem primeru posledica nezdrave prehrane. Poleg tega se davčna stopnja zavarovalnih premij zviša za dve odstotni točki, tj. na 8 %, vendar v primerjavi s sosednjimi državami ostane v srednjem nizkem razredu.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 31. marca 2021.
SP.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
385
|
C28.R1
|
M
|
Fiskalni ukrepi, sprejeti v letih 2020 in 2021 za ublažitev posledic pandemije COVID-19.
|
Določbe zakonov in kraljevih uredb z navedbo začetka njihove veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti davčnih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021 za ublažitev negativnih gospodarskih in socialnih posledic pandemije COVID-19:
1. Prehodni predpisi: različni kraljevi zakonski odloki, ki jih je vlada odobrila od začetka pandemije COVID-19.
2. Sprememba državnih predpisov:
− Kraljeva zakonska uredba 1/1993 z dne 24. septembra, s katero je bilo potrjeno prečiščeno besedilo zakona o davku na patrimonske prenose in dokumentirane pravne akte.
− Zakon 37/1992 z dne 28. decembra o davku na dodano vrednost.
− Zakon št. 49/2002 z dne 23. decembra 2002 o davčnem režimu nepridobitnih subjektov in davčnih spodbudah za pokroviteljstvo.
− Zakon 58/2003 z dne 17. decembra, splošni davek.
— Zakon 35/2006 z dne 28. novembra o dohodnini
|
386
|
C28.R2
|
M
|
Pregled davčnih ugodnosti in spremembe
|
Določbe reform, ki navajajo začetek njihove veljavnosti, in objava priporočil delovne skupine na spletni strani o financah
|
|
|
|
Q1
|
2023
|
Začetek veljavnosti regulativnih reform, potrebnih za izvajanje priporočil delovne skupine za spremembo ali odpravo 15 davčnih ugodnosti. Davčne ugodnosti se izberejo glede na njihovo kvantitativno in kvalitativno pomembnost ter ocenijo v skladu z metodologijo AIReF. Cilj regulativnih reform je povečati učinkovitost davčnega sistema, povečati prihodke, podpreti zeleni prehod in spodbujati pravičnost.
|
387
|
C28.R3
|
M
|
Imenovanje strokovnega odbora s strani državnega sekretarja za finance.
|
Objava na spletni strani
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Imenovanje odbora strokovnjakov, ki bo usmerjal reformo davčnega sistema. Odbor je odgovoren za izvedbo tehnične analize potrebnih reform ob upoštevanju trenutnega scenarija ter pričakovanih srednjeročnih in dolgoročnih razmer, s posebnim poudarkom na naslednjih področjih: okoljska obdavčitev, obdavčitev dohodkov pravnih oseb, obdavčitev digitalnega gospodarstva, obdavčitev bogastva in konkretna harmonizacija na tem področju, obdavčitev nastajajočih gospodarskih dejavnosti.
|
388
|
C28.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti reform, ki izhajajo iz priporočil Odbora
|
Določbe reform, ki kažejo na začetek njihove veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2023
|
Začetek veljavnosti reform, ki izhajajo iz priporočil odbora strokovnjakov v zvezi z različnimi elementi španskega davčnega sistema, da bi se razmerje med prihodki španske vlade in BDP približalo povprečju EU, zagotovilo minimalno obdavčitev dohodkov pravnih oseb, izboljšalo učinkovitost davčnega sistema ter ga posodobilo in prilagodilo novim trendom, vključno z vidikom spola, s poudarkom na področjih okoljskega obdavčevanja, obdavčitve dohodkov pravnih oseb, obdavčitve digitaliziranega gospodarstva, usklajevanja obdavčitve premoženja in obdavčitve nastajajočih gospodarskih dejavnosti. Reforme spremlja tudi analiza njihovega distribucijskega učinka, s posebnim poudarkom na družinah z otroki.
|
389
|
C28.R4
|
M
|
Davki na plastiko in odpadke za enkratno uporabo
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Začetek veljavnosti zakona, ki ureja davke na plastiko ter odlaganje in sežiganje odpadkov za spodbujanje krožnega gospodarstva in zmanjšanje uporabe plastike za enkratno uporabo.
|
390
|
C28.R4
|
M
|
Analiza davka na registracijo vozil in prometnega davka
|
Objava na spletni strani
|
|
|
|
Q1
|
2022
|
Reforma predvideva analizo davka na registracijo vozil, prometnega davka ali plačil, kot so cestnine. Na podlagi te analize je treba razmisliti o reviziji zakonodaje, da bi spodbudili bolj trajnostni cestni promet in zmanjšali emisije toplogrednih plinov.
|
391
|
C28.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti reforme davka na fluorirane pline
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti reforme davka na fluorirane pline za odvračanje od njihove uporabe in zmanjšanje izogibanja davkom.
|
392
|
C28.R5
|
M
|
Davek na digitalne storitve
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti zakona o davku na nekatere digitalne storitve (Ley 4/2020, de 15 de octubre, del Impuesto sobre Determinados Servicios Digitales)za ustvarjanje novih virov prihodkov za vlado na podlagi nastajajočih poslovnih sektorjev ob hkratnem skladnem razvoju davčnega sistema in po potrebi v mednarodnem okviru.
|
393
|
C28.R6
|
M
|
Davek na finančne transakcije
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti zakona o davku na finančne transakcije (Ley 5/2020, de 15 de octubre, del Impuesto sobre las Transacciones Financieras) za ustvarjanje novih virov prihodkov za vlado ob skladnem razvoju davčnega sistema in po potrebi v mednarodnem okviru.
|
394
|
C28.R7
|
M
|
Spremembe dohodnine in davka na premoženje v letu 2021
|
Določba zakona o proračunu, ki določa začetek njegove veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti sprememb, uvedenih z zakonom o proračunu za leto 2021 in razvojnimi predpisi v zvezi z dohodnino in davkom na premoženje, da bi se zmanjšal javnofinančni primanjkljaj in povečala progresivnost obdavčitve osebnih dohodkov.
|
395
|
C28.R8
|
M
|
Spremembe davka od dohodkov pravnih oseb v letu 2021
|
Določba zakona o proračunu, ki določa začetek njegove veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti sprememb, uvedenih z zakonom o proračunu za leto 2021 in razvojnimi predpisi v zvezi z davkom od dohodkov pravnih oseb za povečanje prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb.
|
396
|
C28.R9
|
M
|
Spremembe posrednih davkov v letu 2021
|
Določba zakona o proračunu, ki določa začetek njegove veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti sprememb, uvedenih z zakonom o proračunu za leto 2021, in razvojnih predpisov v zvezi s posrednimi davki za spodbujanje bolj zdrave prehrane z zmanjšanjem uživanja nekaterih sladkih pijač in povečanje prihodkov centralne vlade s povečanjem davka na zavarovalne premije.
|
SP.3.
Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 1 (C28.I1) – Davčne spodbude za energijsko učinkovite prenove ter nakup električnih vozil in polnilnih mest
Cilj tega ukrepa je zagotoviti davčne spodbude, i) spodbujati obnovitvena dela v stavbah, da se doseže izboljšanje energijske učinkovitosti; ter ii) spodbujanje uvajanja električnih vozil in polnilnih postaj. Ukrep temelji na naložbah C1.I2 in C2.I1.
Ukrep bo privedel do ukrepov prenove, s katerimi se bo izboljšala energijska učinkovitost in poraba primarne energije davkoplačevalcev v povprečju zmanjšala za vsaj 30 %.
Poleg tega ta ukrep gospodinjstvom zagotavlja davčne spodbude za nakup električnih in hibridnih vozil ter namestitev polnilnih mest. Davčne spodbude vključujejo davčne olajšave za podporo gospodinjstvom pri nakupu novih hibridnih in električnih vozil (BEV, REEV, PHEV, FCEV, FCHV) in polnilnih postaj.
Za zagotovitev skladnosti ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), se z izbirnimi merili za davčne spodbude financira le nakup brezemisijskih ali nizkoemisijskih vozil.
Ukrepi se izvedejo do 31. avgusta 2026.
SP.4.
Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojil
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L81
|
C28.I1
|
T
|
Dokončanje ukrepov za prenovo stanovanjskih stanovanj, doseganje izboljšanja energijske učinkovitosti.
|
|
Število
|
410 000
|
510 000
|
Q3
|
2026
|
Zaključenih je bilo vsaj 510000 ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj v vsaj 355000 edinstvenih stanovanjih, s katerimi se je v povprečju doseglo vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (kumulativno). Za namene kazalnika je koncept stanovanja združljiv z opredelitvijo Eurostata („Stališče je soba ali niz sob – vključno z dodatki, lobiji in hodniki – v stalni stavbi ali strukturno ločenem delu stavbe, ki je zaradi načina, kako je zgrajena, obnovljena ali preoblikovana, namenjena za nastanitev v enem zasebnem gospodinjstvu vse leto“) in lahko po potrebi vključuje socialna ali javna stanovanja. Uporabljeni kazalniki za izboljšanje energetske učinkovitosti se akreditirajo z ustrezno energetsko izkaznico v okviru Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb. Število sanacij stanovanj se določi kot vsota vseh ukrepov za izboljšanje in rehabilitacijo, izvedenih z davčnimi spodbudami. Povprečni odstotek prihranka porabe primarne energije za namene skladnosti z minimalno vrednostjo 30 % se dobi s tehtanjem sklopa sanacijskih ukrepov z zneskom pomoči ali financiranja, ki se uporablja v okviru načrta za okrevanje in odpornost. Ta kazalnik vključuje ukrepe za izboljšanje in sanacijo v vseh občinah, ne glede na njihovo velikost. Za utemeljitev skladnosti z doseženimi prihranki energije se zahtevajo energetske izkaznice dokončanih del, ki se združijo, da se potrdijo povprečni doseženi prihranki energije. (Izhodišče: 30. junij 2026 v skladu s ciljem 29 komponente 2
|
L82
|
C28.I1
|
T
|
Vzpostavitev EVS in polnilne infrastrukture
|
|
Število
|
238 000
|
348 000
|
Q3
|
2026
|
Uvedenih je bilo vsaj 110000 dodatnih novih električnih vozil (BEV, REEV, PHEV, FCEV ali FCHV) in polnilne postaje v okviru davčnih spodbud.
(Izhodišče: 31. december 2025 v skladu s ciljem 419 komponente 1.
|
AC. KOMPONENTA 29: Izboljšanje učinkovitosti javne porabe
Cilj reform v okviru komponente 29 španskega načrta za okrevanje in odpornost je (i) izboljšanje učinkovitosti javne porabe s krepitvijo okvira in praks za preglede porabe ter (ii) uskladitev državnega proračuna s cilji trajnostnega razvoja in načeli zelenega oblikovanja proračuna.
Cilj komponente načrta je izboljšati kakovost javne porabe, zlasti s pregledom njene sestave in preusmeritvijo njene uporabe, podpreti gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest ter na koncu zagotoviti stabilnost javnih financ in vzdržnost javnega dolga v srednjeročnem obdobju. Reforme obravnavajo tudi izzive, ki jih prinaša nova gospodarska in družbena realnost.
Ta komponenta obravnava priporočilo za posamezno državo o izvajanju fiskalnih politik, namenjenih doseganju preudarnih srednjeročnih proračunskih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratnem spodbujanju naložb (priporočilo za posamezno državo 1 iz leta 2020), kadar gospodarske razmere to dopuščajo.
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
AC.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C29.R1) – Pregled in ocenjevanje javne porabe
Cilj te reforme je vzpostaviti stalen okvir, ki zagotavlja izboljšanje kakovosti javne porabe, krepi fiskalno stabilnost in vzdržnost javnih financ. Ta reforma vsebuje štiri podelemente:
·Vključitev priporočil iz pregleda porabe za obdobje 2018–2020 v postopek odločanja (prva in druga faza): Za učinkovito nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil iz faze I in II se proračunskim enotam, ki so prejele priporočila, določi rok za odgovor na ta priporočila v skladu z načelom „upoštevaj ali pojasni“. Pričakuje se, da bo ministrstvo za finance zadolženo za spremljanje nadaljnjih ukrepov in pripravo letnega poročila o odzivu na priporočila.
·Začetek tretje faze pregleda porabe za leto 2021: Tretja faza pregleda porabe naj bi se osredotočila na finančne instrumente in ravnanje z odpadki v občinah;
·Nov postopek pregleda in vrednotenja javne porabe (za obdobje 2022–2026): Prihodnje preglede porabe v tem ciklu bi izvedel neodvisni fiskalni organ (AvtoridadIndependiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF). O osredotočenosti, obsegu in časovnem razporedu teh prihodnjih pregledov odloča Svet ministrov po posvetovanju z AIReF. Cilj je vsako leto objaviti poročilo v obdobju 2022–2026;
·Krepitev zmogljivosti ocenjevalca (AIReF): Statut AIReF se spremeni tako, da se ustanovi nova enota, odgovorna za preglede javne porabe.
Za reformo 1 se lahko šteje, da podpira skladnost in druge reforme v španskem načrtu za okrevanje in odpornost, zlasti v komponentah 6, 17, 18, 21, 23 in 28, pri katerih so priporočila na podlagi faze I in II pregleda porabe prispevala k tem prednostnim nalogam reform.
Ta reforma naj bi bila zaključena do 30. junija 2023.
Reforma 2 (C29.R2) – Uskladitev državnega proračuna s cilji trajnostnegarazvoja iz Agende 2030
Cilj te reforme je uskladiti državni proračun s cilji trajnostnega razvoja, na katerih temelji celoten načrt. Reforma vključuje objavo poročila v okviru proračunskega postopka države, ki v skladu z vnaprej določeno metodologijo odraža usklajenost javnih naložb s cilji trajnostnega razvoja. Ta reforma temelji na metodologiji in okviru spremljanja, ki se trenutno oblikujeta s podporo Instrumenta EU za tehnično podporo.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. septembra 2021.
Reforma 3 (C29.R3) – Uskladitev državnega proračuna z zelenim proračunom
Cilj te reforme je srednjeročno uskladiti državni proračun z referenčnim okvirom EU za pripravo zelenega proračuna. Krepi reformo 2 in splošneje zelene težnje načrta. Reforma vključuje objavo dveh poročil v okviru proračunskega postopka na centralni ravni države, v katerih so navedeni zeleni oziroma rjavi odhodki v letnih proračunskih zakonih za leti 2023 in 2024. Ta reforma temelji na metodologiji in okviru spremljanja, ki se trenutno oblikujeta s podporo Instrumenta EU za tehnično podporo.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. septembra 2023.
AC.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
397
|
C29.R1
|
M
|
Ustanovitev stalne skupine na ministrstvu za finance za dejavno spremljanje izvajanja rezultatov pregledov porabe in odobritev reda za pripravo letnega proračunskega zakona
|
Določbe zakonodaje o začetku njene veljavnosti. Vrstni red priprave zakona o letnem proračunu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Začetek veljavnosti (i) ustanovitve stalne skupine v okviru ministrstva za finance (v državnem sekretariatu za proračun in odhodke) za dejavno spremljanje izvajanja rezultatov pregledov porabe, pri čemer se spodbuja načelo „upoštevaj ali pojasni“; in (ii) zaveze ministrstva za finance, da bo objavilo letno poročilo z odgovori na vsa priporočila v zvezi s pregledom porabe, ki jih je izdal AIReF. Vrstni red priprave letnega zakona o proračunu vključuje zavezo centralne uprave in socialne varnosti, da bo v proračunskem ciklu spremljala in spremljala priporočila iz pregledov porabe, vključno z ukrepi, ki so bili izvedeni ali se bodo predvidoma izvajali v naslednjem letu.
|
398
|
C29.R1
|
M
|
Faza III pregleda porabe
|
Odobritev s strani Sveta ministrov
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Svet ministrov bo odločil o začetku tretje faze pregleda porabe v letu 2021. Tretja faza pregleda porabe obravnava vsaj dve področji: finančni instrumenti in ravnanje s komunalnimi odpadki. Pregled porabe izvede AIReF.
|
399
|
C29.R1
|
M
|
Ustanovitev stalne enote v okviru AIReF, odgovorne za izvajanje pregledov porabe, ki jih je pooblastila vlada.
|
Določbe RP, ki označujejo začetek njegove veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2021
|
Začetek veljavnosti spremembe kraljevega odloka 215/2014 o ekološkem statutu AIReF z ustanovitvijo stalne enote, odgovorne za izvajanje pregledov porabe, ki jih je naročila vlada.
|
400
|
C29.R1
|
M
|
Odobritev novega cikla (2022–26) s strani Sveta ministrov za preglede porabe, ki bodo naročeni AIReF.
|
Določba sporazuma Sveta ministrov o začetku njegove veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Novi večletni cikel pregleda javne porabe zajema obdobje 2022–2026. Za ustrezno načrtovanje uporabe in zbiranje potrebnih informacij za vsako fazo pregleda porabe Svet ministrov po posvetovanju z AIReF določi in objavi vsaj področja politike, zadevne javne subjekte in obdobja, ki jih zajema analiza, ter ustrezne metodološke vidike.
|
401
|
C29.R1
|
M
|
Objava poročila o spremljanju
|
Objava na spletni strani ministrstva za finance
|
|
|
|
Q1
|
2022
|
Letna objava poročila o spremljanju. V poročilu so navedena priporočila, ki jih je izdal AIReF, in podrobno navedene regulativne spremembe ali drugi ukrepi, sprejeti za njihovo odpravo. Kadar se centri porabe, na katere so naslovljena priporočila, z njimi ne strinjajo, se vključi ustrezna utemeljitev.
|
402
|
C29.R1
|
M
|
Faza III pregleda porabe
|
Objava poročil na spletni strani AIReF
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2023
|
Objava poročil o tretji fazi pregleda porabe s strani AIReF.
|
403
|
C29.R2
|
M
|
Poročilo o proračunski uskladitvi s cilji trajnostnega razvoja
|
Objava kot dopolnilna dokumentacija v zakonu o letnem proračunu
|
|
|
|
Q3
|
2021
|
Objava poročila, priloženega predlogu zakona o proračunu za leto 2022, o njegovi uskladitvi s cilji trajnostnega razvoja.
|
404
|
C29.R3
|
M
|
Poročilo o usklajevanju zelenega proračuna
|
Objava kot dopolnilna dokumentacija v zakonu o letnem proračunu
|
|
|
|
Q3
|
2022
|
Poročilo o zelenem proračunu (zelena razsežnost), priloženo zakonu o letnem proračunu za leto 2023. V poročilu so navedeni zeleni stroški v zakonu o letnem proračunu ter pripravljeni v skladu z metodologijo in okvirom za spremljanje, zasnovanim s podporo instrumenta EU za tehnično podporo.
|
405
|
C29.R3
|
M
|
Poročilo o usklajevanju zelenega proračuna
|
Objava kot dopolnilna dokumentacija v zakonu o letnem proračunu
|
|
|
|
Q3
|
2023
|
Poročilo o zelenem proračunu (rjava razsežnost), priloženo zakonu o letnem proračunu za leto 2024. V poročilu so navedeni rjavi stroški v zakonu o letnem proračunu ter pripravljeni v skladu z metodologijo in okvirom za spremljanje, zasnovanim s podporo instrumenta EU za tehnično podporo.
|
AD. KOMPONENTA 30: Pokojnine
Cilj komponente španskega načrta za okrevanje in odpornost je reforma pokojninskega sistema, da se i) zagotovi finančna vzdržnost sistema na kratki, srednji in dolgi rok, ii) ohrani kupna moč pokojnin, iii) ohrani ustreznost pokojnin, iv) upokojence zaščiti pred revščino in v) zagotovi medgeneracijska pravičnost. Reformni ukrepi temeljijo na širokem parlamentarnem soglasju glede sprejetja priporočil pakta iz Toleda. Ukrepi, ki so še vedno predmet socialnega dialoga, vključujejo: I) ločevanje virov financiranja, ii) spremenjen mehanizem indeksacije pokojninskih prejemkov, iii) spodbude za pozno upokojitev in regulativne spremembe v zvezi s predčasnim upokojevanjem, iv) spremembe prispevnega obdobja za izračun starostne pokojnine, v) nov sistem prispevkov za samozaposlene na podlagi realnega dohodka in vi) razvoj sistemov poklicnega pokojninskega zavarovanja s kolektivnimi pogajanji.
Ta komponenta obravnava priporočila za posamezne države o ohranjanju vzdržnosti pokojninskega sistema (priporočilo za posamezno državo št. 1 iz leta 2019) in izvajanju fiskalnih politik, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, katerih cilj je doseči preudaren srednjeročni proračunski položaj in zagotoviti vzdržnost dolga ob hkratnem spodbujanju naložb (priporočilo za posamezno državo 1 iz leta 2020).
Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.
AD.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C30.R1) – Ločevanje virov financiranja socialne varnosti
Cilj reforme je spremeniti financiranje pokojninskega sistema v skladu s priporočili pakta Toledo, tako da se prejemki, za katere se plačujejo prispevki, financirajo s socialnimi prispevki, prejemki, za katere se ne plačujejo prispevki, pa se plačujejo iz državnega proračuna. Reforma je sestavljena iz tega, da država prevzame financiranje več odhodkovnih postavk, ki se trenutno krijejo s socialnimi prispevki. Reforma bo okrepila povezavo med prispevki in pravicami ter izboljšala finančno vzdržnost sistema plačevanja prispevkov.
Postavke odhodkov, ki so se prej financirale s socialnimi prispevki, vendar v okviru te reforme, se štejejo za postavke, za katere se ne plačujejo prispevki, in se financirajo iz državnega proračuna, zajemajo (i) del politik zaposlovanja, za katere se ne plačujejo prispevki, ii) znižanja prispevkov za socialno varnost za spodbujanje zaposlovanja, iii) nadomestila ob rojstvu otroka in otroškega varstva, iv) odhodke, povezane z predčasno upokojitvijo, v) dodatek za porodniško pokojnino, v) pokojnine za družinske člane, vi) podporne ukrepe („implicitne subvencije“) za posebne sheme in vii) stroške dopolnjevanja vrzeli v prispevkih za izračun starostne pokojnine.
Reforma se je začela z določbami splošnega državnega proračuna za leto 2021 in se bo izvajala postopoma s prenosi iz državnega proračuna v proračun za socialno varnost.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2023.
Reforma 2 (C30.R2) – Ohranjanje kupne moči pokojnin, uskladitev dejanske upokojitvene starosti z zakonsko določeno upokojitveno starostjo, prilagoditev obdobja izračuna za izračun starostne pokojnine novim karieram in nadomestitev dejavnika vzdržnosti z mehanizmom medgeneracijske pravičnosti
Cilji reforme so (i) zagotoviti kupno moč upokojencev, ii) povečati udeležbo na trgu dela pri starosti blizu zakonsko določene upokojitvene starosti, iii) odložiti upokojitev, (iv) okrepiti progresivnost sistema prispevkov, v) prilagoditi sedanjo uredbo za prekinitev poklicne poti in druge oblike netipičnih oblik dela ter vi) obravnavati učinek prihodnjih demografskih sprememb, ne da bi se poslabšala ustreznost sedanjih in prihodnjih pokojnin. Reforma je sestavljena iz štirih ločenih regulativnih reform v skladu s priporočili pakta iz Toleda, ki bodo sprejete v dveh korakih.
Reforme, ki naj bi začele veljati do 31. decembra 2021, so:
·Nov mehanizem indeksacije, ki pokojninske prejemke povezuje z inflacijo, da se trajno zagotovi kupna moč upokojencev.
·Uskladitev dejanske upokojitvene starosti z zakonsko določeno upokojitveno starostjo s ciljem povečanja udeležbe na trgu dela pri starosti blizu zakonsko določene upokojitvene starosti in odloga upokojitve. Ukrep vključuje naslednje regulativne spremembe:
a. Ustvarjanje novih spodbud za odlašanje z upokojitvijo (večje gospodarskih spodbud za odložitev upokojitve ter spodbujanje združljivosti med delom in pokojnino). Delavci, ki odložijo upokojitev, imajo zlasti pravico izbirati med: povečanje zneska pokojnine za vsako celotno dodatno leto plačevanja prispevkov, knjiženo med zakonsko upokojitveno starostjo in dejansko upokojitvijo; pavšalno plačilo; in kombinacija prejšnjih dveh.
b.Okrepitev odvračilnih dejavnikov pri urejanju elementov predčasnega upokojevanja v sedanji ureditvi predčasnega upokojevanja. Stopnja znižanja za predčasno upokojitev se spremeni, da se zviša dejanska upokojitvena starost in odpravi privilegirana obravnava upokojencev z najvišjo prispevno osnovo. Določbe o kolektivnih pogajanjih, ki zahtevajo dostop do pokojnine pri standardni upokojitveni starosti, so prepovedane.
Reforme, ki naj bi začele veljati do 31. decembra 2022, so:
·Prilagoditev prispevnega obdobja za izračun starostne pokojnine, da bi se okrepila progresivnost sistema in sedanja uredba prilagodila prekinitvi poklicne poti in drugim oblikam netipičnih oblik dela.
·Nadomestitev dejavnika trajnostnosti z mehanizmom, ki zagotavlja medgeneracijsko pravičnost in proračunsko vzdržnost. Cilj ukrepa je obravnavati vpliv prihodnjih demografskih sprememb, ne da bi se poslabšala ustreznost sedanjih in prihodnjih pokojnin.
Ukrep se izvede do 31. decembra 2022.
Reforma 3 (C30.R3) – Reforma sistema prispevkov za socialno varnost za samozaposlene
Cilj reforme je izenačiti obravnavo delavcev in samozaposlenih, povečati prispevke v pokojninski sistem in zagotoviti, da samozaposleni prejmejo ustrezen pokojninski dohodek. Reforma bo spremenila ureditev prispevkov samozaposlenih oseb. V skladu s priporočili iz Toledskega pakta bodo prispevki samozaposlenih temeljili na realnih dohodkih namesto na osnovi samoizbrane osnove za prispevke. Končni prispevek se izračuna na podlagi dohodka iz poklicne dejavnosti samozaposlenih oseb, ki ga zagotovijo davčni organi. Reforma se bo izvajala postopoma s povečanjem minimalne osnove za prispevke, da se omogoči prilagoditev novi ureditvi.
Ukrep se izvede do 30. junija 2022.
Reforma 4 (C30.R4) – poenostavitev materinskih dodatkov
Cilj reforme je staršem, predvsem materam, nadomestiti stroške rojstva in otroškega varstva, da bi zmanjšali razlike v pokojninah med spoloma. Reforma preoblikuje dodatek za materinstvo in je že bila sprejeta (kraljevi zakonski odlok št. 3/2021 z dne 2. februarja). Prejšnji dodatek za materinstvo, ki velja od leta 2016, je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 12. decembra 2019 štelo za diskriminatorno do moških. Pričakuje se, da bo spremenjeni dodatek k porodniškemu dopustu skladen s sodno odločbo in preprečil diskriminacijo. Novi dodatek temelji na analizi prispevnih poti, da se ugotovi, kateri od staršev je bil zaradi rojstva otroka najbolj prikrajšan v njuni karieri, za katero se plačujejo prispevki, pri čemer je določeno, da se v odsotnosti starša, ki je v slabšem položaju, materi dodeli dodatek.
Ukrep se izvede do 31. marca 2021.
Reforma 5 (C30.R5) – Pregled sedanjega sistema dodatnega pokojninskega zavarovanja
Reforma bo revidirala regulativni okvir za sistem dodatnega pokojninskega zavarovanja, da bi se povečalo kritje poklicnih pokojninskih načrtov, dogovorjenih s kolektivnimi pogajanji, po možnosti na sektorski ravni. Namen novega pravnega okvira za poklicne pokojninske načrte je zajeti delavce brez poklicnih pokojninskih načrtov v svojih podjetjih in samozaposlene, ki trenutno nimajo dostopa do teh sistemov drugega stebra.
Posebni ukrepi reforme vključujejo:
I.Oblikovanje javno spodbujanih skladov za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki jih upravlja zasebni sektor.
II.Spodbude in regulativne spremembe za povečanje kritja poklicnih pokojninskih načrtov, dogovorjenih s kolektivnimi pogajanji.
III.Poenostavitev postopkov pokojninskih sistemov.
IV.Regulativne spremembe za spodbujanje mobilnosti delavcev med različnimi podjetji in sektorji.
V.Davčne spodbude za spodbujanje udeležbe v kolektivnih poklicnih shemah
VI.Omejitev stroškov upravljanja za kolektivne poklicne sheme pod 0,30 % upravljanih sredstev.
Reforma se je začela izvajati z določbami splošnega državnega proračuna za leto 2021 s preusmeritvijo davčnih spodbud, ki so bile prej povezane s posameznimi pokojninskimi shemami, v korist kolektivnih sistemov (ukrep v primerjavi z zgoraj) in z javnim spodbujanjem skladov za poklicno pokojninsko zavarovanje (ukrep i. zgoraj).
Ukrep se izvede do 30. junija 2022.
Reforma 6 (C30.R6) – Prilagoditev najvišje osnove za prispevke
Reforma bo povečala najvišjo prispevno osnovo pokojninskega sistema in prilagodila najvišje pokojnine, da se razširi osnova za prispevke, poveča progresivnost pokojninskega sistema in povečajo skupni prihodki. Ukrepi so v skladu s priporočili pakta Toledo. Prilagajanje sistema je postopno, da se lahko prispevajoči prilagodijo spremembam. Najvišje pokojnine in najvišje osnove za prispevke se ustrezno povečajo, da se ohrani narava sistema, za katerega se plačujejo prispevki. Reforma se bo izvajala postopoma, v naslednjih tridesetih letih.
Ukrep začne veljati 31. decembra 2022.
AD.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
406
|
C30.R1
|
M
|
Ločitev finančnih sredstev za socialno varnost
|
Zakonska določba o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Začetek veljavnosti zakona št. 11/2020 z dne 30. decembra o splošnem državnem proračunu za leto 2021 o ločitvi virov financiranja socialne varnosti. Država letno prenese v sistem socialne varnosti znesek, ki ustreza postavkam izdatkov, za katere se ne plačujejo prispevki. To bo omogočilo zmanjšanje primanjkljaja socialne varnosti in njegov prenos na osrednjo upravo, ki ima na voljo ustrezna orodja za njegovo odpravo. Prav tako odpravi dvome o plačilni sposobnosti sistema za izboljšanje pogojev za reševanje srednje- in dolgoročnih izzivov. Zakon o državnem proračunu za leto 2021 predvideva prvi in pomemben korak v tej smeri.
|
407
|
C30.R2
|
M
|
Ohranjanje kupne moči pokojnin ter uskladitev dejanske upokojitvene starosti in zakonsko določene upokojitvene starosti
|
Določba zakonodaje o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2021
|
Začetek veljavnosti zakonodaje, objavljene v Uradnem listu, katere namen je:
a) Ohranjanje kupne moči pokojnin: razvit bo nov mehanizem prevrednotenja, ki povezuje pokojnine z inflacijo, da se zagotovi trajna kupna moč upokojencev.
b) uskladitev dejanske upokojitvene starosti z zakonsko določeno upokojitveno starostjo: zagotavljanje spodbud za odlašanje z upokojitvijo, vključno z večjimi ekonomskimi spodbudami in spodbujanjem usklajevanja med delom in upokojitvijo, da se poveča udeležba na trgu dela pri starosti blizu zakonsko določene upokojitvene starosti in odloži upokojitev.
|
408
|
C30.R2
|
M
|
Prilagoditev obdobja izračuna za izračun starostne pokojnine
|
Določba zakonodaje o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakonodaje za prilagoditev obdobja izračuna, s katero se podaljša obdobje izračuna za izračun starostne pokojnine.
|
409
|
C30.R2
|
M
|
Nadomestitev dejavnika trajnostnosti z mehanizmom medgeneracijske pravičnosti
|
Določba zakonodaje o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakonodaje o nadomestitvi sedanjega dejavnika vzdržnosti, ki povezuje pokojnine s pričakovano življenjsko dobo, z mehanizmom, ki zagotavlja medgeneracijsko pravičnost in proračunsko vzdržnost s prilagajanjem demografskim spremembam.
|
410
|
C30.R2
|
M
|
Posodobljene projekcije, ki kažejo, kako pokojninske reforme, izvedene v letih 2021 in 2022, zagotavljajo dolgoročno vzdržnost javnih financ
|
Objava poročila na spletni strani o socialni varnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Objava posodobljenih projekcij, iz katerih je razvidno, kako pokojninske reforme, izvedene v letih 2021 in 2022, zagotavljajo dolgoročno vzdržnost javnih financ, tudi ob upoštevanju učinka drugih strukturnih reform, kot so reforme trga dela.
|
411
|
C30.R3
|
M
|
Reforma sistema prispevkov za socialno varnost za samozaposlene
|
Določba zakonodaje o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakonodaje reforme sistema prispevkov za socialno varnost za samozaposlene osebe s postopnim prehodom sistema prispevkov na podlagi realnega dohodka.
|
412
|
C30.R4
|
M
|
Racionalizacija dodatkov za materinstvo
|
Določba RDL o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
Q1
|
2021
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona 3/2021 z dne 3. februarja 2021 o racionalizaciji materinskih dodatkov. Da bi ravnali v skladu s sodbo Sodišča z dne 12. decembra 2019, se pokojninski pribitki racionalizirajo in osredotočijo na zmanjšanje razlik med spoloma. Fiksno plačilo se uvede za starše, katerih poklicno življenje se je spremenilo takoj po starševstvu.
|
413
|
C30.R5
|
M
|
Pregled davčnih olajšav, povezanih s sedanjim sistemom dodatnega pokojninskega zavarovanja
|
Zakonska določba o začetku veljavnosti končne določbe 11 in člena 62
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2020
|
Začetek veljavnosti zakona št. 11/2020 z dne 30. decembra o splošnem državnem proračunu za leto 2021 o pregledu davčnih olajšav v zvezi s sedanjim sistemom dodatnega pokojninskega zavarovanja. Pravica do davčnih olajšav se prenese iz individualnih zasebnih pokojninskih načrtov v sisteme poklicnega pokojninskega zavarovanja, ki temeljijo na kolektivnih pogodbah o zaposlitvi. Ustrezne določbe zakona o proračunu za uvedbo novega okvira so končna določba 11 LPGE in člen 62.
|
414
|
C30.R5
|
M
|
Pregled sedanjega sistema dodatnega pokojninskega zavarovanja
|
Določba zakonodaje o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakonodaje o pregledu sedanjega sistema dodatnega pokojninskega zavarovanja za spodbujanje pokojninskih sistemov s strani uprave pokojninskih skladov, odprtih za vsa podjetja in delavce.
|
415
|
C30.R6
|
M
|
Prilagoditev osnove za najvišji prispevek
|
Določba zakonodaje o začetku njene veljavnosti
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2022
|
Začetek veljavnosti zakonodaje za prilagoditev osnove za najvišji prispevek: postopno povečanje osnove za najvišji prispevek sistema in prilagoditev najvišjih pokojnin, da se razširi prispevna osnova in progresivnost sistema ter povečajo skupni prihodki.
|
AE. KOMPONENTA 31: Poglavje REPowerEU
Cilj poglavja REPowerEU je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv ter zlasti poenostaviti izdajanje dovoljenj za nova električna omrežja in projekte na področju energije iz obnovljivih virov, podpreti proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika, izboljšati vrednostno verigo za obnovljive vire energije in spodbuditi razogljičenje industrije.
Komponenta obravnava priporočila za posamezne države v zvezi z zmanjšanjem splošne odvisnosti od fosilnih goriv v letih 2022 in 2023. Prispeva z ukrepi za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov s poudarkom na decentraliziranih obratih in lastni porabi, vključno z nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in izboljšanjem dostopa do omrežja. Podpira tudi dopolnilne naložbe v shranjevanje, omrežno infrastrukturo in obnovljivi vodik (priporočilo za posamezno državo št. 4 iz leta 2022 in priporočilo za posamezno državo št. 3 2023).
Noben ukrep v tej komponenti ne škoduje bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in blažilnih korakov iz načrta za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01).
AE.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo
Reforma 1 (C31.R1) – Reforma za izboljšanje izdajanja dovoljenj za projekte proizvodnje energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo elektroenergetskega omrežja
Cilj reforme je dvojen. Prvič, poenostaviti postopke za izdajo dovoljenj za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo elektroenergetskega omrežja ter poenostaviti obravnavo vlog za dovoljenje. Kar zadeva prvi cilj, reforma vključuje zakonodajo, ki poenostavlja postopke za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo elektroenergetskega omrežja. V zvezi s tem reforma vključuje naslednje elemente:
·poenostavitev postopkov za nekatere kategorije projektov, vključno s presojo vplivov na okolje in postopkom odobritve;
·pojasnitev in zmanjšanje upravnega bremena za nekatere projekte v zvezi z vbrizgavanjem obnovljivih plinov v plinsko omrežje;
·Določitev roka, v katerem mora CNMC izdati poročilo o odobritvi novih projektov na področju energije iz obnovljivih virov;
·Odprava omejitev za uvedbo lastne porabe in poenostavitev njihovih postopkov za izdajo dovoljenj;
·Izboljšanje dodeljevanja zmogljivosti omrežja.
Kar zadeva drugi cilj, reforma vključuje ustanovitev nove upravne enote v centralni upravi, ki bo podpirala obdelavo vlog za dovoljenja za projekte na področju energije iz obnovljivih virov.
Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. septembra 2023.
Naložba 1 (C31.I1) – Naložbe, ki spodbujajo lastno porabo (na podlagi energije iz obnovljivih virov in shranjevanja za števcem) in energetske skupnosti
Ta naložba je razširitev ukrepov C7.I1, C7.R3 in C8.I1. Namen te naložbe je spodbujati aplikacije za lastno porabo, shranjevanje za števcem in energetske skupnosti. Naložba podpira naslednje:
·aplikacije za lastno porabo, ki so vključene v stavbe ali proizvodne procese in temeljijo na tehnologijah energije iz obnovljivih virov ali rešitvah za shranjevanje za števcem; in
·pobude, ki jih izvajajo energetske skupnosti, bodisi z namestitvijo obnovljivih virov energije ali rešitev za energijsko učinkovitost bodisi z izvajanjem participativnih procesov in procesov oblikovanja skupnosti.
Pravni instrumenti iz C7.I1, C7.R3 in C8.I1 lahko prispevajo k izvajanju tega ukrepa, če ne vključujejo dvojnega financiranja.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 2 (C31.I2) – Shema za podporo proizvodnji in uporabi obnovljivega vodika
Ta ukrep vključuje javno naložbo v shemo podpore, ki zajema subvencije in potencialno lastniški kapital, vključno s tveganim kapitalom, za podporo proizvodnji in uvajanju obnovljivega vodika. Shema deluje z zagotavljanjem finančnih spodbud z dodeljevanjem nepovratnih sredstev ali kapitalskih naložb, vključno s tveganim kapitalom, zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj podporne sheme prvotno zagotoviti vsaj 1 600 000 000 EUR financiranja. Shemo upravlja „Instituto de Diversificación y Ahorro de la Energía“ (IDAE) kot izvajalski partner.
Za izvedbo naložbe v shemo Španija sprejme enega ali več pravnih instrumentov (v primeru kapitalskih naložb bi bil ta instrument naložbena politika, ki jo mora odobriti IDAE), s čimer vzpostavi shemo, ki vključuje naslednje elemente:
1.Seznam dejavnosti, upravičenih do podpore, ki je vsaj eno od naslednjega:
oPodpiranje inovacij v vrednostni verigi in baze znanja za obnovljivi vodik: ta sklop lahko vključuje raziskave in razvoj, prenos tehnologije ter proizvodnjo in preskušanje sistemov in komponent.
oVzpostavitev grozdov za obnovljivi vodik, ki bi vključevali proizvodnjo, predelavo in porabo v velikem obsegu.
oRazvoj projektov „pioneering“, ki bi omogočili uvedbo obnovljivega vodika v manjšem obsegu v različnih sektorjih, kot so industrija, proizvodnja električne energije, toplotna uporaba in promet.
oPodpiranje vključevanja španskega sistema obnovljivega vodika v evropski sistem, na primer s podpiranjem podjetij pri evropskih projektih, kot so pobude pomembnih projektov skupnega evropskega interesa. Iz tega izhajajoči projekti v okviru teh pobud pomembnih projektov skupnega evropskega interesa ustrezajo trem zgoraj navedenim dejavnostim, upravičenim do podpore (vrednostna veriga, grozdi, pionirski projekti).
2.Opis postopka odločanja o shemi: Ocenjevanje vlog in izbor upravičencev, ki se vključijo v končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru sheme, sprejme odbor za naložbe ali odbor za tehnično ocenjevanje, odobri pa ga z večino glasov članov, ki so neodvisni od vlade, kar pomeni, da morajo biti zaposleni pri IDAE in/ali drugih neodvisnih strokovnjakih. Končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru sheme so omejene na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o dodelitvi ali odločitev o naložbi, ki jo predlaga odbor za naložbe ali ustrezni enakovredni organ upravljanja. Če kateri od prosilcev sodeluje IDAE in proračun za ta razpis ne zadostuje za kritje vseh prejetih prijav, se postopek ocenjevanja opravi zunanje revizije, kot je predvideno v dokumentu IDAE „Plan de Mitigación de Potenciales Conflictos de Interés en Sociedades Participadas“.
3.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). V primeru splošne podpore podjetjem (vključno z lastniškim in tveganim kapitalom) pravni instrumenti izključujejo podjetja z znatnim poudarkom
na naslednjih sektorjih: (I) proizvodnja energije iz fosilnih goriv in z njo povezane dejavnosti
; (II) energetsko intenzivne industrije in/ali industrije z visokimi emisijami CO2
; (III) proizvodnja, najem ali prodaja vozil, ki onesnažujejo okolje
; (IV) zbiranje odpadkov, ravnanje z odpadki in
njihovo odlaganje, (v) predelava jedrskega goriva, proizvodnja jedrske energije. Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev do subvencijskih shem.
4.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
5.Znesek, ki ga zajema shema, in zahtevo po ponovnem vlaganju neporabljenih prihodkov iz sheme v zgoraj navedene dejavnosti, tudi po letu 2026.
6.Zahteve glede poročanja o podnebnih naložbah za subvencijsko shemo.
7.Za kapitalske naložbe, vključno s tveganim kapitalom, ključne zahteve naložbene politike v zvezi z morebitno dodelitvijo sredstev za kapitalske naložbe, vključno s tveganim kapitalom, vključujejo:
a)Opis vrstic finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev
b)Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
8.Za kapitalske naložbe, vključno s tveganim kapitalom, naslednje zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora:
a)Opis sistema spremljanja IDAE za poročanje o mobiliziranih naložbah.
b)Opis postopkov IDAE, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
c)Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami, določenimi v ustreznem pravnem aktu o vzpostavitvi sheme, preden se zaveže k financiranju dejavnosti.
d)Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom IDAE. S temi revizijami se preveri i) učinkovitost kontrolnih sistemov, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči ter zahtevami glede podnebnih in digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da IDAE preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in spoštovanje pogojev veljavnega(-ih) pravnega(-ih) instrumenta(-ov), ki vzpostavlja(-jo) shemo.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 3 (C31.I3) – Shema subvencij za podporo vrednostni verigi obnovljivih virov energije in shranjevanja
Ta ukrep vključuje javno naložbo v shemo podpore, ki zajema subvencije in potencialno lastniški kapital, vključno s tveganim kapitalom, za podporo vrednostni verigi energije iz obnovljivih virov in shranjevanja. Shema deluje z zagotavljanjem finančnih spodbud z dodeljevanjem nepovratnih sredstev ali kapitalskih naložb, vključno s tveganim kapitalom, zasebnemu sektorju in subjektom javnega sektorja, ki opravljajo podobne dejavnosti. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj podporne sheme prvotno zagotoviti vsaj 1 000 000 000 EUR financiranja. Shemo upravlja „Instituto de Diversificación y Ahorro de la Energía“ (IDAE) kot izvajalski partner.
Za izvedbo naložbe vlada sprejme enega ali več pravnih instrumentov (v primeru kapitalskih naložb bi bil ta instrument naložbena politika, ki jo mora odobriti IDAE), ki vzpostavljajo shemo in vključujejo naslednje elemente:
1.Seznam dejavnosti, upravičenih do podpore, ki je vsaj eno od naslednjega: zasnovo, proizvodnjo, shranjevanje, recikliranje ali raziskave in razvoj tehnologij in sestavnih delov, pomembnih za prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami. Primeri teh tehnologij ali sestavnih delov vključujejo baterije, sončne panele, vetrne turbine in toplotne črpalke. Podpre se lahko tudi predelava surovin, potrebnih za proizvodnjo navedenih tehnologij.
2.Opis postopka odločanja o shemi: Ocenjevanje vlog in izbor upravičencev, ki se vključijo v končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru sheme, sprejme odbor za naložbe ali odbor za tehnično ocenjevanje, odobri pa ga z večino glasov članov, ki so neodvisni od vlade, kar pomeni, da morajo biti zaposleni pri IDAE in/ali drugih neodvisnih strokovnjakih. Končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru subvencijske sheme so omejene na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o dodelitvi ali odločitev o naložbi, ki jo predlaga odbor za naložbe ali ustrezni enakovredni organ upravljanja. Če kateri od prosilcev sodeluje IDAE in proračun za ta razpis ne zadostuje za kritje vseh prejetih prijav, se postopek ocenjevanja opravi zunanje revizije, kot je predvideno v dokumentu IDAE „Plan de Mitigación de Potenciales Conflictos de Interés en Sociedades Participadas“.
3.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Pravni instrumenti izključujejo zlasti naslednji seznam dejavnosti: (I) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (II) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; ter (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo. V primeru splošne podpore podjetjem (vključno z lastniškim in tveganim kapitalom) pravni instrumenti izključujejo podjetja z znatnim poudarkom
na naslednjih sektorjih: (I) proizvodnja energije iz fosilnih goriv in z njo povezane dejavnosti
; (II) energetsko intenzivne industrije in/ali industrije z visokimi emisijami CO2
; (III) proizvodnja, najem ali prodaja vozil, ki onesnažujejo okolje
; (IV) zbiranje odpadkov, ravnanje z odpadki in
njihovo odlaganje, (v) predelava jedrskega goriva, proizvodnja jedrske energije. Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev do subvencijskih shem.
4.Zahteve za podnebne naložbe za subvencijsko shemo: vsaj 902 000 000 EUR naložb v subvencijsko shemo prispeva k cilju podnebnih sprememb v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
5.Zahtevo, da končni upravičenci instrumenta ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
6.Znesek, ki ga zajema shema, in zahtevo po ponovnem vlaganju neporabljenih prihodkov iz sheme v zgoraj navedene dejavnosti, tudi po letu 2026.
7.Za naložbe v lastniški kapital, vključno s tveganim kapitalom, ključne zahteve naložbene politike vključujejo:
a)Opis vrstic finančnih produktov in upravičenih končnih upravičencev
b)Zahteva, da so vse podprte naložbe ekonomsko upravičene.
7.Za kapitalske naložbe, vključno s tveganim kapitalom, naslednje zahteve glede spremljanja, revizije in nadzora:
e)Opis sistema spremljanja IDAE za poročanje o mobiliziranih naložbah.
f)Opis postopkov IDAE, ki bodo zagotovili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov.
g)Obveznost preverjanja upravičenosti vsake operacije v skladu z zahtevami, določenimi v ustreznem pravnem aktu o vzpostavitvi sheme, preden se zaveže k financiranju dejavnosti.
h)Obveznost izvajanja naknadnih revizij na podlagi tveganja v skladu z revizijskim načrtom IDAE. S temi revizijami se preverijo: I) da so kontrolni sistemi učinkoviti, vključno z odkrivanjem goljufij, korupcije in navzkrižja interesov; II) skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pravili o državni pomoči ter zahtevami glede podnebnih in digitalnih ciljev; in iii) da se spoštuje zahteva, da IDAE preveri, ali končni upravičenec predloži odgovorno izjavo, s katero se preveri, ali se isti stroški krijejo iz drugega instrumenta Unije. Z revizijami se preveri tudi zakonitost transakcij in spoštovanje pogojev veljavnega(-ih) pravnega(-ih) instrumenta(-ov), ki vzpostavlja(-jo) shemo.
Naložba se izvede do 30. junija 2026.
Naložba 4 (C31.I4) – Naložbe v podporo infrastrukturi elektroenergetskega omrežja
Cilj te naložbe je podpreti razvoj španskega omrežja za prenos električne energije. Naložba vključuje dokončanje upravičenih projektov v okviru načrta za razvoj španskega omrežja za obdobje 2021–2026 (v nadaljnjem besedilu: načrt). Španija bo pred dodelitvijo podpore določila merila za upravičenost, ki jih bodo projekti, izbrani iz načrta za razvoj španskega omrežja za obdobje 2021–2026, izpolnjevali na podlagi:
·Projekti, ki izpolnjujejo cilje REPowerEU, zlasti tisti, ki prispevajo k vključevanju obnovljivih virov energije, razogljičenju industrije, brezemisijskemu prometu in obravnavanju notranjih zastojev; in
·projekti, ki se zaključijo do 31. avgusta 2026.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 5 (C31.I5) – Naložbe v podporo razogljičenju industrije (nepovratna sredstva)
Cilj tega ukrepa, ki je del strateškega projekta za razogljičenje industrije, je podpreti razogljičenje industrijskih procesov. Ukrep vključuje izvajanje projektov, namenjenih razogljičenju predelovalne industrije, na primer projektov, katerih cilj je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov), ter razvoj novih visoko učinkovitih in razogljičenih proizvodnih obratov.
Sklep o odobritvi PERTE za razogljičenje industrije vsebuje izbirna merila za zagotovitev skladnosti s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (II) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, zunaj sistemov trgovanja z emisijami (ETS). Merila za izbor poleg tega zahtevajo, da se lahko izberejo samo dejavnosti, ki so skladne z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): Ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru teh naložb, namenjeni znatnemu povečanju okoljske trajnostnosti podjetij (kot so razogljičenje, zmanjšanje onesnaževanja in krožno gospodarstvo), če je glavni poudarek ukrepov za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe na razvoj ali prilagoditev alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju.
Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 236 000 000 EUR, ki predstavljajo 40 % ocenjenih stroškov ukrepa, prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 6 (C31.I6) – Shema subvencij za projekte razogljičenja (nepovratna sredstva)
Ta ukrep vključuje javno naložbo v javno subvencijsko shemo, da se spodbudijo zasebne naložbe. Shema spodbuja razogljičenje industrijskih procesov in razvoj novih visoko učinkovitih in razogljičenih proizvodnih obratov v okviru strateškega projekta DECARB (PERTE), ki ga je odobril Svet ministrov. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj subvencijske sheme prvotno zagotoviti vsaj 430 000 000 EUR financiranja.
Shemo upravlja SEPIDES kot izvajalski partner. Z ustreznim pravnim aktom se SEPIDES preoblikuje v javno podjetje za izvedbo te naložbe.
Za izvedbo naložbe v shemo vlada sprejme enega ali več pravnih instrumentov za vzpostavitev subvencijske sheme, ki vključujejo naslednje elemente:
1.Opis postopka odločanja v zvezi s shemo: Ocenjevanje prijav in izbor upravičencev, ki se vključijo v končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru sheme, sprejme komisija za ocenjevanje ali drug ustrezni organ upravljanja, potrdi pa ga člani, ki so neodvisni od španske vlade, z večino glasov, kar pomeni, da morajo biti zaposleni pri SEPIDES in/ali drugih neodvisnih strokovnjakih. Končna naložbena odločitev sheme je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga komisija za ocenjevanje ali ustrezni enakovredni organ upravljanja.
2.Seznam dejavnosti za zeleno in digitalno preobrazbo sektorja, upravičenih do podpore, ki znaša vsaj 430 000 000 EUR. Ukrep podpira inovativne projekte, ki vključujejo znatno industrijsko preobrazbo v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalne preobrazbe sektorja, ter razvoj novih visoko učinkovitih in razogljičenih proizvodnih obratov.
3.Zahteva po skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Pravni instrumenti izključujejo zlasti naslednji seznam dejavnosti: (I) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (II) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, zunaj sistemov trgovanja z emisijami (ETS). Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev do subvencijskih shem. Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): Ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru teh naložb, namenjeni znatnemu povečanju okoljske trajnostnosti podjetij (kot so razogljičenje, zmanjšanje onesnaževanja in krožno gospodarstvo), če je glavni poudarek ukrepov za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe na razvoj ali prilagoditev alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju. Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev do subvencijskih shem.
4.Zahteve za podnebne naložbe za subvencijsko shemo: vsaj 172 000 000 EUR naložb iz mehanizma za okrevanje in odpornost v shemo prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
5.Zahtevo, da končni upravičenci do subvencijske sheme ne prejemajo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
6.Znesek, ki ga zajema shema, in zahtevo po ponovnem vlaganju neporabljenih prihodkov iz subvencijske sheme v zgoraj navedene dejavnosti, tudi po letu 2026.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
AE.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2022, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
477
|
C31.R1
|
M
|
Reforma za izboljšanje izdajanja dovoljenj za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo elektroenergetskega omrežja
|
Začetek veljavnosti določb ustreznih pravnih aktov
|
|
|
|
Q3
|
2023
|
Ta mejnik vključuje dva elementa.
·Prvič, začetek veljavnosti kraljevih uredb-zakonov 14/2022, 17/2022, 18/2022 in 20/2022. Cilj energetskih ukrepov iz teh kraljevih uredb-zakonov je poenostavitev izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo elektroenergetskega omrežja.
·Drugič, začetek veljavnosti Orden TED/189/2023 o ustanovitvi nove upravne enote v centralni upravi, ki podpira obravnavo vlog za dovoljenja za projekte na področju energije iz obnovljivih virov.
|
478
|
C31.I1
|
T
|
Naložbe, ki spodbujajo shranjevanje energije ali lastno porabo na podlagi proizvodnje energije iz obnovljivih virov ali shranjevanja za števcem
|
|
MW
|
4400
|
5100
|
Q3
|
2026
|
700 MW inštalirane zmogljivosti za shranjevanje ali lastno porabo energije, ki so vgrajene v stavbe ali proizvodne procese. Aplikacije za lastno porabo temeljijo na tehnologijah za energijo iz obnovljivih virov ali rešitvah za shranjevanje za števcem. (Izhodišče: datum drugega četrtletja 2026, cilj cilja 117 in drugo četrtletje leta 2026; cilj cilja 126)
|
479
|
C31.I1
|
T
|
Število pobud, ki so jih izvedle energetske skupnosti
|
|
Število
|
37
|
77
|
Q3
|
2026
|
Dokončanje 40 pobud, ki so jih izvedle energetske skupnosti, bodisi z namestitvijo obnovljivih virov energije ali rešitev za energijsko učinkovitost bodisi z izvajanjem participativnih in skupnostnih stavbnih procesov. (Izhodišče: datum četrtega četrtletja 2024, cilj cilja 111)
|
483
|
C31.I2
|
M
|
Program podpore za obnovljivi vodik: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Španija nakaže vsaj 1600 milijonov EUR IDAE za program podpore.
|
480
|
C31.I2
|
M
|
Program podpore za obnovljivi vodik: Vzpostavitev sheme
|
Začetek veljavnosti ustreznih pravnih instrumentov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Začetek veljavnosti pravnih instrumentov, ki vzpostavljajo shemo podpore v skladu z zahtevami, določenimi v opisu ukrepa.
|
481
|
C31.I2
|
T
|
Program podpore za obnovljivi vodik: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi (I)
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objava končnih sklepov o dodelitvi
|
|
0
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
IDAE je objavil končne sklepe o dodelitvi ali začetek veljavnosti sporazumov o financiranju s končnimi upravičenci za vsaj 50 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v shemo podpore (vključno s posrednimi stroški).
|
482
|
C31.I2
|
T
|
Program podpore za obnovljivi vodik: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi (II)
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objava končnih sklepov o dodelitvi
|
|
50 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
IDAE je objavil končne sklepe o dodelitvi ali začetek veljavnosti sporazumov o financiranju s končnimi upravičenci za 100 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v shemo podpore (vključno s posrednimi stroški).
|
487
|
C31.I3
|
M
|
Shema podpore za vrednostno verigo: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o prenosu
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Španija prerazporedi 1000 milijonov EUR na IDAE za program podpore.
|
484
|
C31.I3
|
M
|
Shema podpore za vrednostno verigo: Vzpostavitev sheme
|
Začetek veljavnosti ministrskega odloka
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Začetek veljavnosti pravnih instrumentov, ki vzpostavljajo shemo podpore v skladu z zahtevami, določenimi v opisu ukrepa.
|
485
|
C31.I3
|
T
|
Shema podpore za vrednostno verigo: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi (I)
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objava končnih sklepov o dodelitvi
|
|
0
|
50 %
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2025
|
IDAE je objavil končne sklepe o dodelitvi ali začetek veljavnosti sporazumov o financiranju s končnimi upravičenci za vsaj 50 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v shemo podpore (vključno s posrednimi stroški).
|
486
|
C31.I3
|
T
|
Shema podpore za vrednostno verigo: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi (II)
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objava končnih sklepov o dodelitvi
|
|
50 %
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
IDAE je objavil končne sklepe o dodelitvi ali začetek veljavnosti sporazumov o financiranju s končnimi upravičenci za vsaj 100 % naložb mehanizma za okrevanje in odpornost v shemo podpore (vključno s posrednimi stroški). IDAE zagotovi, da vsaj 90 % tega financiranja prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
488
|
C31.I4
|
M
|
Objava izbirnih meril za projekte za prenos električne energije
|
Začetek veljavnosti zadevnega pravnega akta
|
|
|
|
Q1
|
2024
|
Začne veljati kraljevi odlok o določitvi meril za upravičenost, ki jih morajo izpolnjevati projekti za prenos električne energije, ki bodo izbrani v okviru razvojnega načrta španskega omrežja za obdobje 2021–2026, in sicer na podlagi:
·Projekti, ki izpolnjujejo cilje REPowerEU, zlasti tisti, ki prispevajo k vključevanju obnovljivih virov energije, razogljičenju industrije, brezemisijskemu prometu ali obravnavanju notranjih zastojev; in
·projekti, ki se zaključijo do drugega četrtletja 2026.
|
489
|
C31.I4
|
M
|
Sprejetje seznama podprtih projektov za prenos električne energije
|
Objava seznama projektov
|
|
|
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Ustrezno ministrstvo sprejme seznam podprtih projektov prenosa električne energije v višini 931 milijonov EUR v skladu z izbirnimi merili, ki izhajajo iz mejnika 488.
|
490
|
C31.I4
|
M
|
Zaključek podprtih projektov za prenos električne energije
|
Potrdilo o izpolnitvi
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Zaključek podprtih projektov za prenos električne energije, vključenih na seznam, sprejet na podlagi mejnika 489.
|
491
|
C31.I5
|
M
|
Objava razpisov in pravil, ki urejajo dodeljevanje podpore za razogljičenje industrije
|
Objava
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Odobritev razpisov in pravil, ki urejajo podporo v obliki nepovratnih sredstev za projekte za razogljičenje predelovalne industrije ter razvoj novih visoko učinkovitih in razogljičenih proizvodnih obratov. Razpisi in pravila, ki urejajo podporo v obliki nepovratnih sredstev za projekte, zagotavljajo, da je ukrep skladen s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
492
|
C31.I5
|
M
|
Objava nagrad za projekte razogljičenja
|
Objava sklepov o oddaji naročila
|
Milijon
EUR
|
0
|
531
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Končnim upravičencem se dodeli vsaj 531 000 000 EUR (vsaj 40 % skupnih sredstev prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost).
|
493
|
C31.I5
|
M
|
Zaključek projektov razogljičenja
|
Potrdilo o izpolnitvi
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Zaključek projektov s skupnim dodeljenim proračunom v višini najmanj 531 000 000 EUR.
|
494
|
C31.I6
|
M
|
Subvencijska shema za razogljičenje industrije: Preoblikovanje SEPIDES v javno podjetje
|
Začetek veljavnosti zakonodajnega akta
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Začetek veljavnosti ustreznega zakonodajnega instrumenta, s katerim se SEPIDES preoblikuje v javno podjetje za izvajanje subvencijske sheme
|
497
|
C31.I6
|
M
|
Subvencijska shema za razogljičenje industrije: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o izplačilu SEPIDES
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Španija prenese 430 000 000 EUR na SEPIDES za shemo.
|
495
|
C31.I6
|
M
|
Subvencijska shema za razogljičenje industrije: Vzpostavitev sheme
|
Začetek veljavnosti ustreznih pravnih instrumentov
|
|
|
|
Q3
|
2024
|
Začetek veljavnosti pravnih instrumentov, ki vzpostavljajo subvencijsko shemo v skladu z zahtevami, določenimi v opisu ukrepa.
|
496
|
C31.I6
|
T
|
Subvencijska shema za razogljičenje industrije: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objavljenih končnih sklepov o dodelitvi
|
|
0
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
SEPIDES objavi končne sklepe o dodelitvi ali sklene pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb iz mehanizma za okrevanje in odpornost (vključno s posrednimi stroški) v shemo. SEPIDES zagotovi, da vsaj 40 % tega financiranja prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
AE.3 Opis reform in naložb za podporo v obliki posojila
Naložba 7 (C31.I7) – Naložbe v podporo razogljičenju industrije (posojila)
Cilj ukrepa, ki je del strateškega projekta za razogljičenje industrije, je odobriti podporo v obliki posojil za projekte, katerih cilj je razogljičenje predelovalne industrije. Ta naložbeni ukrep zajema vsaj eno od treh različnih področij ukrepanja v nadaljevanju:
·podpora v obliki posojil za projekte za razogljičenje predelovalne industrije, na primer projekte, ki zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov;
·zaključek pilotnega projekta za spodbujanje podjetij k naložbam, povezanim z visokimi stroški, v velike naložbene projekte za razogljičenje industrije in znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s plačilom fiksne cene ogljika v danem obdobju (pogodba o emisijah ogljika na razlike); in
·podpora v obliki posojil za razvoj novih visoko učinkovitih in razogljičenih proizvodnih obratov.
Sklep Sveta ministrov o odobritvi PERTE za razogljičenje industrije vsebuje podrobna izbirna merila za zagotovitev skladnosti s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (I) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajopredvidene emisije ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti za brezplačne dodelitve; in (ii) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, zunaj sistemov trgovanja z emisijami (ETS). Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): Ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru teh naložb, namenjeni znatnemu povečanju okoljske trajnostnosti podjetij (kot so razogljičenje, zmanjšanje onesnaževanja in krožno gospodarstvo), če je glavni poudarek ukrepov za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe na razvoj ali prilagoditev alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju.
Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 260 000 000 EUR, ki predstavljajo 40 % ocenjenih stroškov ukrepa, prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
Vsa vrnjena sredstva, povezana s finančnimi operacijami, se ponovno vložijo v nove operacije na istem področju politike, kot je ukrep, razen če se uporabijo za servisiranje odplačil posojil iz posojila iz mehanizma za okrevanje in odpornost.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
Naložba 8 (C31.I8) – Shema podpore za projekte razogljičenja (posojila)
Ta ukrep vključuje naložbo v shemo podpore za spodbujanje zasebnih naložb v razogljičenje industrije s posojili.
Shema spodbuja razogljičenje industrijskih procesov in razvoj novih visoko učinkovitih in razogljičenih proizvodnih obratov z dodeljevanjem posojil zasebnemu sektorju v okviru strateškega projekta za razogljičenje industrije, ki ga je odobril svet ministrov. Na podlagi naložb mehanizma za okrevanje in odpornost je cilj podporne sheme prvotno zagotoviti vsaj 1 050 000 000 EUR financiranja v obliki posojil.
Shemo upravlja SEPIDES kot izvajalski partner. Z ustreznim pravnim aktom se SEPIDES preoblikuje v javno podjetje za izvedbo te naložbe (to je mejnik v okviru naložbe 6 komponente 31 španskega načrta za okrevanje in odpornost).
Za izvedbo naložbe v shemo vlada sprejme enega ali več pravnih instrumentov za vzpostavitev sheme posojil, ki vključujejo naslednje elemente:
1.Opis postopka odločanja v zvezi s shemo: Ocenjevanje vlog in izbor upravičencev, ki jih je treba vključiti v končne odločitve o dodelitvi ali naložbene odločitve v okviru sheme, sprejme komisija za naložbe ali drug ustrezni organ upravljanja, odobri pa ga z večino glasov članov, ki so neodvisni od španske vlade, kar pomeni, da morajo biti zaposleni pri SEPIDES in/ali drugih neodvisnih strokovnjakih. Končna naložbena odločitev sheme je omejena na odobritev (brez sprememb) ali uveljavljanje pravice veta na odločitev o naložbi, ki jo predlaga odbor za naložbe ali ustrezni enakovredni organ upravljanja.
2.Seznam dejavnosti za zeleno in digitalno preobrazbo sektorja, upravičenih do podpore, ki znaša vsaj 1 050 000 000 EUR. Ukrep podpira inovativne projekte, ki vključujejo znatno industrijsko preobrazbo v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalne preobrazbe sektorja.
3.Zahteve za skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je določeno v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Pravni instrumenti izključujejo zlasti naslednji seznam dejavnosti: (I) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajopredvidene emisije ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti za brezplačne dodelitve; in (ii) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo, zunaj sistemov trgovanja z emisijami (ETS). Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev shem posojil. Naslednji ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe se štejejo za skladne s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01): Ukrepi za raziskave, razvoj in inovacije v okviru teh naložb, namenjeni znatnemu povečanju okoljske trajnostnosti podjetij (kot so razogljičenje, zmanjšanje onesnaževanja in krožno gospodarstvo), če je glavni poudarek ukrepov za raziskave, razvoj in inovacije v okviru te naložbe na razvoj ali prilagoditev alternativ z najmanjšimi možnimi vplivi na okolje v sektorju. Poleg tega pravni instrumenti zahtevajo skladnost z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo končnih upravičencev shem posojil.
4.Zahteve za podnebne naložbe: vsaj 420 000 000 EUR naložb iz mehanizma za okrevanje in odpornost v shemo prispeva k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami v skladu s Prilogo VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
5.Zahtevo, da končni upravičenci sheme posojil ne prejmejo podpore iz drugih instrumentov Unije za kritje istih stroškov.
6.Znesek, ki ga zajema shema, in zahtevo po ponovnem vlaganju neporabljenih prihodkov iz sheme posojil v zgoraj navedene dejavnosti, tudi po letu 2026.
Naložba se izvede do 31. avgusta 2026.
AE.4 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje podpore v obliki posojila
Glej preglednico v nadaljevanju. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2022, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v tabeli ne vključujejo DDV.
Število
|
Ukrep
|
Mejnik
/Ciljni cilj
|
Ime
|
Kvalitativni kazalnik za mejnike
|
Količinski kazalnik za cilj
|
Čas
|
Opis vsakega mejnika in cilja
|
|
|
|
|
|
Enota
|
Izhodišče
|
Cilj
|
Q
|
Leto
|
|
L83
|
C31.I7
|
M
|
Objava razpisov in pravil, ki urejajo dodeljevanje podpore za razogljičenje industrije.
|
Objava
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Odobritev razpisov in pravil, ki urejajo podporo v obliki posojil za projekte za razogljičenje predelovalne industrije in razvoj novih visoko učinkovitih in razogljičenih naložb v proizvodne obrate. Razpisi in pravila, ki urejajo podporo v obliki posojil za projekte, zagotavljajo, da je ukrep skladen s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.
|
L84
|
C31.I7
|
T
|
Objava nagrad za projekte razogljičenja
|
|
V milijonih EUR
|
0
|
585
|
ČETRTLETJE 4
|
2024
|
Končnim upravičencem se dodeli vsaj 585 000 000 EUR (vsaj 40 % skupnih sredstev prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost).
|
L85
|
C31.I7
|
M
|
Zaključek projektov razogljičenja
|
Potrdilo o izpolnitvi
|
|
|
|
Q3
|
2026
|
Zaključek projektov s skupnim dodeljenim proračunom v višini najmanj 585 000 000 EUR. V primeru financiranja pilotnega projekta za pogodbe za ogljik na razliko se proračun, ki mu je bil dodeljen, šteje za enakovrednega obsegu jamstev, povezanih s pogodbo za ogljik, za razlike, zajete v pilotnem projektu.
|
L86
|
C31.I8
|
M
|
Podporna shema za razogljičenje industrije (posojila): Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
Potrdilo o izplačilu SEPIDES
|
|
|
|
DRUGO ČETRTLETJE
|
2024
|
Španija prenese 1 050 000 000 EUR na SEPIDES za shemo.
|
L87
|
C31.I8
|
M
|
Vzpostavitev sheme posojil
|
Začetek veljavnosti ustreznih pravnih instrumentov
|
|
|
|
Q3
|
2024
|
Začetek veljavnosti pravnih instrumentov, ki vzpostavljajo shemo posojil v skladu z zahtevami, določenimi v opisu ukrepa.
|
L88
|
C31.I8
|
T
|
Podporna shema za razogljičenje industrije (posojila): Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi.
|
Začetek veljavnosti pravnih sporazumov o financiranju ali objavljenih končnih sklepov o dodelitvi
|
|
0
|
100 %
|
Q3
|
2026
|
SEPIDES objavi končne sklepe o dodelitvi ali sklene pravne sporazume o financiranju s končnimi upravičenci za znesek, potreben za uporabo 100 % naložb iz mehanizma za okrevanje in odpornost (vključno s posrednimi stroški) v shemo. SEPIDES zagotovi, da vsaj 40 % tega financiranja prispeva k podnebnim ciljem z uporabo metodologije iz Priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost.
|
2.Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost
Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Španije znašajo 163 029 653 473 EUR.
ODDELEK 2: FINANČNA PODPORA
3.Finančni prispevek
Obroki iz člena 2(2) se razporedijo na naslednji način:
3.1.Prvi obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
1
|
C1.R1
|
M
|
Sklep TMA/178/2020 in kraljeva uredba-zakon 23/2020
|
21
|
C2.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti španske agende za mesta in dolgoročne strategije prenove za energetsko prenovo v gradbenem sektorju v Španiji
|
39
|
C3.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona 5/2020 o nujnih ukrepih v zvezi s kmetijstvom in hrano ter zakona št. 8/2020 o spremembi zakona št. 12/2013 o ukrepih za izboljšanje delovanja prehranske verige
|
63
|
C4.R2
|
M
|
Sprejetje nacionalne strategije za zeleno infrastrukturo, povezljivost in ekološko obnovo
|
82
|
C6.R1
|
M
|
Strategija za trajnostno, varno in povezano mobilnost (javno posvetovanje)
|
102
|
C7.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona 23/2020 (energetski ukrepi)
|
103
|
C7.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 960/2020 (gospodarska ureditev za energijo iz obnovljivih virov)
|
104
|
C7.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka št. 1183/2020 (priključitev obnovljivih virov energije na električno omrežje)
|
105
|
C7.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o podnebnih spremembah in energetskem prehodu
|
121
|
C8.R1
|
M
|
Odobritev dolgoročne strategije za razogljičenje („ELP2050“).
|
122
|
C8.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti reform načrtovanja ter zakonodajnih in regulativnih reform za spodbujanje razvoja rešitev za shranjevanje energije.
|
129
|
C9.R1
|
M
|
Časovni načrt za vodik
|
137
|
C10.R1
|
M
|
Ustanovitev Inštituta za Sklad za pravični prehod
|
144
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakonodajnega akta za zmanjšanje zaposlovanja za določen čas v javnih upravah
|
151
|
C11.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona št. 3/2020 o postopkovnih in organizacijskih ukrepih na področju pravosodja
|
153
|
C11.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 937/2020 o ureditvi Caja General de Depósitos
|
154
|
C11.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o odobritvi uredbe o izvajanju zakona št. 22/2015 z dne 20. julija 2015 o revizijah računovodskih izkazov
|
157
|
C11.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka št. 36/2020 o izvajanju načrta za okrevanje, preobrazbo in odpornost
|
158
|
C11.R5
|
M
|
Ustanovitev novih organov v centralni vladi za spremljanje izvajanja, nadzora in revizije načrta.
|
159
|
C11.R5
|
M
|
Vrstni red o določitvi postopkov in oblike informacij, ki se izmenjujejo za spremljanje načrta za okrevanje in odpornost ter računovodskega izvrševanja odhodkov
|
173
|
C11.I5
|
M
|
Integrirani informacijski sistem mehanizma za okrevanje in odpornost
|
177
|
C12.R2
|
M
|
Španska strategija za krožno gospodarstvo (EGS)
|
181
|
C12.I2
|
M
|
Načrt za spodbujanje vrednostne verige avtomobilske industrije k trajnostni in povezani mobilnosti
|
199
|
C13.I3
|
M
|
Načrt za digitalizacijo MSP za obdobje 2021–2025
|
214
|
C14.R1
|
M
|
Načrt za promocijo turističnega sektorja
|
215
|
C14.R1
|
M
|
Vzpostavitev spletišča „DATAESTUR“, na katerem se zbirajo podatki o turizmu
|
230
|
C15.R2
|
M
|
Načrt in strategija za digitalno Španijo do leta 2025 za spodbujanje tehnologije 5G
|
231
|
C15.R2
|
M
|
Sprostitev 700-megaherčnega frekvenčnega pasu
|
249
|
C16.R1
|
M
|
Nacionalna strategija za umetno inteligenco
|
255
|
C17.R2
|
M
|
Objava španske strategije za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027
|
257
|
C17.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o reorganizaciji javnih raziskovalnih organizacij.
|
285
|
C19.R1
|
M
|
Odobritev nacionalnega načrta za digitalne kompetence s strani Sveta ministrov
|
295
|
C20.R1
|
M
|
Načrt za posodobitev poklicnega usposabljanja in povezane kraljeve zakonske uredbe
|
303
|
C21.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti sistemskega zakona o izobraževanju
|
318
|
C22.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 20/2020 z dne 29. maja 2020 o odobritvi minimalnega življenjskega dohodka
|
329
|
C23.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti dveh kraljevega zakonskega odloka, ki urejata delo na daljavo v zasebnem sektorju in javnih upravah
|
330
|
C23.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti dveh podzakonskih aktov o enakem plačilu za ženske in moške ter o načrtih za enakost in njihovi registraciji
|
333
|
C23.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti akcijskega načrta za boj proti brezposelnosti mladih
|
363
|
C25.R1
|
M
|
Načrt „Španija, Avdiovizualno vozlišče Evrope“.
|
385
|
C28.R1
|
M
|
Fiskalni ukrepi, sprejeti v letih 2020 in 2021 za ublažitev posledic pandemije COVID-19.
|
387
|
C28.R3
|
M
|
Imenovanje strokovnega odbora s strani državnega sekretarja za finance.
|
392
|
C28.R5
|
M
|
Davek na digitalne storitve
|
393
|
C28.R6
|
M
|
Davek na finančne transakcije
|
394
|
C28.R7
|
M
|
Spremembe dohodnine in davka na premoženje v letu 2021
|
395
|
C28.R8
|
M
|
Spremembe davka od dohodkov pravnih oseb v letu 2021
|
396
|
C28.R9
|
M
|
Spremembe posrednih davkov v letu 2021
|
397
|
C29.R1
|
M
|
Ustanovitev stalne skupine na ministrstvu za finance za dejavno spremljanje izvajanja rezultatov pregledov porabe in odobritev reda za pripravo letnega proračunskega zakona
|
398
|
C29.R1
|
M
|
Faza III pregleda porabe
|
399
|
C29.R1
|
M
|
Ustanovitev stalne enote v okviru AIReF, odgovorne za izvajanje pregledov porabe, ki jih je pooblastila vlada.
|
406
|
C30.R1
|
M
|
Ločitev finančnih sredstev za socialno varnost
|
412
|
C30.R4
|
M
|
Racionalizacija dodatkov za materinstvo
|
413
|
C30.R5
|
M
|
Pregled davčnih olajšav, povezanih s sedanjim sistemom dodatnega pokojninskega zavarovanja
|
|
|
Znesek obroka
|
11 494 252 874 EUR
|
3.2.Drugi obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
24
|
C2.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o uradih za prenovo („vse na enem mestu“)
|
26
|
C2.I1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o regulativnem okviru za izvajanje programa obnove; in kraljevi zakonski odlok, ki ureja spodbude za dohodnino v podporo programu
|
30
|
C2.I2
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o opredelitvi regulativnega okvira za izvajanje programa o energetsko učinkovitih socialnih najemnih stanovanjih, ki izpolnjujejo merila energetske učinkovitosti
|
40
|
C3.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti druge spremembe zakona št. 12/2013 o ukrepih za izboljšanje delovanja prehranske verige
|
46
|
C3.I1
|
T
|
Začetek veljavnosti pogodbenega sporazuma med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA za podporo izboljšanju in trajnosti namakanih območij (faza I)
|
56
|
C3.I7
|
M
|
Sporazumi z javnimi raziskovalnimi organi
|
74
|
C5.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti sprememb uredbe o hidrološkem načrtovanju
|
83
|
C6.R1
|
M
|
Strategija za trajnostno, varno in povezano mobilnost (odobritev)
|
108
|
C7.R2
|
M
|
Nacionalna strategija za lastno porabo
|
112
|
C7.R4
|
M
|
Načrt za vetrno energijo na morju in drugo morsko energijo
|
139
|
C10.I1
|
M
|
Program pomoči za usposabljanje v okviru pravičnega prehoda in dodelitev pomoči za gospodarski razvoj območij pravičnega prehoda
|
155
|
C11.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti ministrskega odloka o ustanovitvi državnega urada za ocenjevanje
|
189
|
C13.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o spremembi zakona 34/2006 o dostopu do odvetniškega poklica in procuradoresa
|
216
|
C14.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o izvajanju državnega finančnega sklada za konkurenčnost turizma
|
217
|
C14.I1
|
T
|
Dodelitev proračunskih sredstev za načrte, ki spodbujajo trajnost turizma na svoji destinaciji
|
232
|
C15.R2
|
M
|
Dodelitev frekvenčnega pasu 700 MHz
|
233
|
C15.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti pravnega akta o zmanjšanju obdavčitve spektra 5G
|
250
|
C16.R1
|
M
|
Listina o digitalnih pravicah
|
258
|
C17.I1
|
T
|
Sporazumi, ki jih je ministrstvo za znanost in inovacije podpisalo z avtonomnimi skupnostmi za izvajanje „dopolnilnih načrtov za raziskave in razvoj“.
|
273
|
C18.R1
|
M
|
Akcijski načrt za primarno in skupnostno oskrbo
|
278
|
C18.I1
|
M
|
Odobritev naložbenega načrta za opremo in razdelitev sredstev
|
289
|
C19.I2
|
M
|
Program za opremljanje javnih in javno subvencioniranih šol z digitalnimi orodji
|
306
|
C21.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevih odlokov o organizaciji univerz
|
331
|
C23.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona za zaščito delavcev, ki opravljajo dejavnosti distribucije tretjim osebam z uporabo tehnoloških sredstev
|
332
|
C23.R4
|
M
|
Sprememba statuta delavcev v podporo zmanjšanju zaposlovanja za določen čas z racionalizacijo števila vrst pogodb
|
334
|
C23.R5
|
M
|
Kraljevi odlok za novo špansko strategijo zaposlovanja za obdobje 2021–2024
|
336
|
C23.R6
|
M
|
Sprememba statuta delavcev, da se vzpostavi shema za prilagajanje cikličnim in strukturnim pretresom, vključno s sistemom, ki podjetjem zagotavlja notranjo prožnost in stabilnost za delavce
|
338
|
C23.R8
|
M
|
Sprememba statuta delavcev za izboljšanje pravnih pravil, ki urejajo kolektivna pogajanja
|
339
|
C23.R9
|
M
|
Sprememba statuta delavcev za izboljšanje pravic oseb, ki delajo v podizvajalskih podjetjih
|
345
|
C23.I4
|
M
|
Odobritev regionalne dodelitve sredstev za teritorialne projekte za ranljive skupine, podjetništvo in mikropodjetja.
|
378
|
C27.R2
|
T
|
Posodobitev davčne agencije – število zaposlenih v davčni upravi
|
379
|
C27.R2
|
T
|
Posodobitev davčne agencije – davčne preiskave
|
380
|
C27.R3
|
T
|
Zagotavljanje okrepljene pomoči davkoplačevalcem – družba Sociedades Web je nadgrajena in na voljo vsaj 1666123 davkoplačevalcem.
|
381
|
C27.R3
|
T
|
Zagotavljanje okrepljene pomoči davkoplačevalcem – Renta Web nadgrajena in na voljo vsaj 1779505 davkoplačevalcem
|
383
|
C27.R4
|
T
|
Mednarodna razsežnost – identificirani registrirani tuji davkoplačevalci
|
384
|
C27.R5
|
T
|
Model sodelovanja – poročila o preglednosti
|
389
|
C28.R4
|
M
|
Davki na plastiko in odpadke za enkratno uporabo
|
400
|
C29.R1
|
M
|
Odobritev novega cikla (2022–26) s strani Sveta ministrov za preglede porabe, ki bodo naročeni AIReF.
|
403
|
C29.R2
|
M
|
Poročilo o proračunski uskladitvi s cilji trajnostnega razvoja
|
407
|
C30.R2
|
M
|
Ohranjanje kupne moči pokojnin ter uskladitev dejanske upokojitvene starosti in zakonsko določene upokojitvene starosti
|
|
|
Znesek obroka
|
13 793 103 448 EUR
|
3.3.Tretji obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
2
|
C1.R1
|
M
|
Spremembe zakonika o tehničnih stavbah (še ni potrjeno), nizkonapetostni elektrotehnični predpis (LVER) in odobritev kraljevega odloka za ureditev javnih storitev polnjenja
|
45
|
C3.R6
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o upravljanju nacionalnih ribolovnih območij
|
51
|
C3.I4
|
T
|
Naložbeni načrt za spodbujanje trajnosti in konkurenčnosti kmetijstva in živinoreje
|
57
|
C3.I7
|
T
|
Pridobitev akustičnih sond za raziskave na področju ribištva
|
61
|
C3.I11
|
T
|
Financiranje naložbenih projektov v ribiškem sektorju
|
65
|
C4.I1
|
M
|
Oddaja naročil za zrakoplove za posebne namene za gašenje požarov ter vzpostavitev sistema za spremljanje in upravljanje znanja o biotski raznovrstnosti
|
110
|
C7.R3
|
M
|
Pilotni projekt za energetske skupnosti
|
115
|
C7.I1
|
M
|
Razpis za podporo naložbam v inovativne zmogljivosti ali zmogljivosti z dodano vrednostjo za obnovljive vire energije
|
124
|
C8.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti ukrepov za spodbujanje regulativnih peskovnikov za spodbujanje raziskav in inovacij v sektorju električne energije.
|
130
|
C9.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti uredbe o uvedbi potrdil o izvoru za obnovljive pline
|
190
|
C13.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o reformi zakona o insolventnosti
|
229
|
C15.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o telekomunikacijah
|
254
|
C17.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona 14/2011 z dne 1. junija o znanosti, tehnologiji in inovacijah.
|
270
|
C17.I8
|
T
|
Podpora projektom raziskav, razvoja in inovacij na področju trajnostne avtomobilske industrije
|
274
|
C18.R2
|
M
|
Odobritev španske strategije za javno zdravje
|
296
|
C20.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o enotnem integriranem sistemu poklicnega usposabljanja s ciljem posodobitve sistema
|
304
|
C21.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o minimalnih zahtevah za poučevanje v izobraževanju
|
314
|
C22.R1
|
M
|
Odobritev ocene sistema za avtonomijo in oskrbo v odvisnosti (SAAD) s strani teritorialnega sveta.
|
317
|
C22.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti zakonodajne reforme sistema za sprejem migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito v Španiji
|
350
|
C23.I7
|
M
|
Izboljšanje stopnje uporabe minimalnega dohodkovnega dohodka in povečanje njegove učinkovitosti s politikami vključevanja
|
360
|
C24.I3
|
T
|
Digitalizacija in spodbujanje glavnih kulturnih storitev
|
364
|
C25.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti splošnega zakona o avdiovizualnih komunikacijah.
|
374
|
C26.I3
|
M
|
Projekti za spodbujanje enakosti v športu
|
376
|
C27.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona proti davčnim utajam in goljufijam
|
390
|
C28.R4
|
M
|
Analiza davka na registracijo vozil in prometnega davka
|
391
|
C28.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti reforme davka na fluorirane pline
|
401
|
C29.R1
|
M
|
Objava poročila o spremljanju
|
411
|
C30.R3
|
M
|
Reforma sistema prispevkov za socialno varnost za samozaposlene
|
414
|
C30.R5
|
M
|
Pregled sedanjega sistema dodatnega pokojninskega zavarovanja
|
|
|
Znesek obroka
|
6 896 551 724 EUR
|
3.4.Četrti obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
4
|
C1.I1
|
T
|
Proračun, ki ga občine porabijo za nakupe ali dodelijo za spodbujanje trajnostne mobilnosti
|
22
|
C2.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti stanovanjskega zakona, vključno z ukrepi za podporo povečanju ponudbe stanovanj v skladu s skoraj ničenergijskimi stavbami
|
23
|
C2.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o kakovosti arhitekture in gradbenem okolju
|
25
|
C2.R6
|
M
|
Začetek veljavnosti sprememb horizontalnega zakona o lastnini za lažje financiranje rehabilitacije
|
38
|
C2.I6
|
T
|
Akcijski načrti v okviru španske agende za mesta
|
41
|
C3.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti regulativnega okvira za razvoj splošnega registra najboljših razpoložljivih tehnologij na kmetijah za obveščanje o emisijah onesnaževal in toplogrednih plinov ter reforma zakonodaje o načrtovanju z merili za kmetije v vseh sektorjih
|
43
|
C3.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o mehanizmu upravljanja za izboljšanje španskega namakalnega sistema.
|
44
|
C3.R5
|
M
|
Sprejetje drugega akcijskega načrta strategije za digitalizacijo agroživilskega sektorja in podeželskih območij.
|
47
|
C3.I1
|
T
|
Izvajanje sporazuma med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA o podpori izboljšanju in trajnosti namakanih območij (faza II)
|
55
|
C3.I6
|
M
|
Nakup opreme IKT za morske rezerve ribolovnega interesa in naročila za nakup plovil za posebne namene za morske rezerve
|
60
|
C3.I10
|
M
|
Nakup lahkih patruljnih čolnov in patruljnih plovil na odprtem morju za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu
|
62
|
C4.R1
|
M
|
Strateški načrt za naravno dediščino in biotsko raznovrstnost ter načrt za mrežo zavarovanih morskih območij
|
64
|
C4.R3
|
M
|
Odobritev španske strategije in načrta podpore za gozdove
|
77
|
C5.I2
|
M
|
Obnova zaščite rečnih bregov pred poplavno ogroženostjo
|
80
|
C5.I4
|
T
|
Obnova degradiranih območij in ekosistemov na vsaj 50 kilometrov obale
|
84
|
C6.R2
|
M
|
Okvirna železniška strategija
|
85
|
C6.I1
|
M
|
Osrednje omrežje TEN-T: dodelitev projektov
|
88
|
C6.I2
|
M
|
Omrežje TEN-T: različni načini prevoza (železniški in cestni): delna dodelitev proračunskih sredstev
|
95
|
C6.I3
|
M
|
Intermodalna in logistična infrastruktura: delna dodelitev proračunskih sredstev
|
99
|
C6.I4
|
M
|
Podpora programu trajnostnega in digitalnega prometa.
|
140
|
C10.I1
|
T
|
Podpora projektom okoljske, digitalne in socialne infrastrukture.
|
145
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona 40/2015 in ministrskih odlokov o krepitvi medozemeljskega sodelovanja
|
146
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona za okrepitev ocenjevanja javnih politik
|
147
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti reforme zakona 7/1985 o lokalnih upravnih režimih in sprememba kraljevega odloka 1690/1986 z dne 11. julija o odobritvi uredbe o prebivalstvu in ozemeljski razmejitvi lokalnih skupnosti
|
148
|
C11.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti ureditvenih ukrepov v zvezi z javnimi uslužbenci državne uprave
|
152
|
C11.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljeve uredbe-zakona o izboljšanju učinkovitosti sodnih postopkov in kraljeve uredbe-zakona o digitalni učinkovitosti
|
156
|
C11.R4
|
M
|
Nacionalna strategija javnega naročanja
|
164
|
C11.I2
|
T
|
Sodni postopek, ki se izvede elektronsko
|
174
|
C11.I5
|
T
|
Nova komunikacijska orodja in dejavnosti
|
178
|
C12.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti aktov, ki so del svežnja ukrepov za krožno gospodarstvo
|
179
|
C12.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o odpadkih in onesnaženih tleh
|
182
|
C12.I2
|
M
|
PERTE na področju električnih vozil
|
183
|
C12.I2
|
M
|
PERTE na strateških področjih, opredeljenih v načrtu
|
184
|
C12.I2
|
T
|
Inovativni projekti za preoblikovanje industrije v smislu energijske učinkovitosti, trajnostnosti in digitalizacije
|
191
|
C13.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o ustvarjanju in rasti podjetij
|
192
|
C13.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o zagonskih podjetjih
|
450
|
C13.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka 629/2022 z dne 26. julija 2022 o spremembi ureditve sistemskega zakona 4/2000 o pravicah in svoboščinah tujcev v Španiji ter njihovem vključevanju v družbo
|
200
|
C13.I3
|
T
|
Proračun, namenjen programu digitalnih orodij
|
201
|
C13.I3
|
T
|
Proračun, namenjen programu agenti sprememb
|
202
|
C13.I3
|
T
|
Proračun, namenjen programu za podporo inovativnim poslovnim grozdom
|
203
|
C13.I3
|
T
|
Proračunska sredstva, dodeljena programu vozlišč za digitalne inovacije
|
218
|
C14.I1
|
T
|
Dodelitev proračunskih sredstev za načrte, ki spodbujajo trajnost turizma na svoji destinaciji
|
234
|
C15.R2
|
M
|
Dodelitev frekvenčnega pasu 26 GHz
|
235
|
C15.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o kibernetski varnosti 5G
|
245
|
C15.I7
|
M
|
Začetek nacionalnega podpornega programa za kibernetsko varnost, inovacijskega programa za svetovno varnost in povezanih ukrepov.
|
247
|
C15.I7
|
T
|
Krepitev in izboljšanje zmogljivosti na področju kibernetske varnosti: Linija za pomoč na področju kibernetske varnosti
|
259
|
C17.I2
|
T
|
Nagrade za projekte za izboljšanje nacionalnih znanstvenih infrastruktur in zmogljivosti španskega sistema za znanstveno tehnologijo in inovacije ter dvostranske sporazume, podpisane z mednarodnimi subjekti, in druge instrumente za financiranje projektov evropske in mednarodne infrastrukture.
|
261
|
C17.I3
|
T
|
Dodelitev novih zasebnih, interdisciplinarnih, javnih projektov na področju raziskav, razvoja in inovacij, konceptnih testov, mednarodnih konkurenčnih razpisov ter vrhunskih raziskav in razvoja, usmerjenih v družbene izzive
|
300
|
C20.I3
|
T
|
Vsaj 50000 novih mest v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v primerjavi s koncem leta 2020.
|
319
|
C22.R5
|
M
|
Objava „Načrta za reorganizacijo in poenostavitev sistema finančnih ugodnosti splošne državne uprave, za katere se ne plačujejo prispevki“.
|
335
|
C23.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona o zaposlovanju (kraljeva zakonska uredba 3/2015)
|
337
|
C23.R7
|
M
|
Začetek veljavnosti reforme zakona št. 43/2006 za poenostavitev in povečanje učinkovitosti sistema spodbud za zaposlovanje ob upoštevanju priporočil AIReF
|
340
|
C23.R10
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe kraljevega zakonodajnega odloka št. 8/2015 o reformi ureditve podpore za brezposelnost, za katero se ne plačujejo prispevki
|
352
|
C24.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti statuta umetnika, sponzorstva in sistema davčnih spodbud.
|
367
|
C26.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o športu
|
377
|
C27.R1
|
M
|
Vmesna presoja učinkov zakona proti davčnim utajam in goljufijam.
|
404
|
C29.R3
|
M
|
Poročilo o usklajevanju zelenega proračuna
|
408
|
C30.R2
|
M
|
Prilagoditev obdobja izračuna za izračun starostne pokojnine
|
409
|
C30.R2
|
M
|
Nadomestitev dejavnika trajnostnosti z mehanizmom medgeneracijske pravičnosti
|
410
|
C30.R2
|
M
|
Posodobljene projekcije, ki kažejo, kako pokojninske reforme, izvedene v letih 2021 in 2022, zagotavljajo dolgoročno vzdržnost javnih financ
|
415
|
C30.R6
|
M
|
Prilagoditev osnove za najvišji prispevek
|
|
|
Znesek obroka
|
11 435 531 581 EUR
|
3.5.Peti obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
11
|
C1.I2
|
T
|
Podelitev inovativnih projektov za spodbujanje elektromobilnosti
|
21a
|
C2.R2
|
M
|
Objava priporočil delovnih skupin za izvajanje dolgoročne strategije prenove v Španiji
|
42
|
C3.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti normativnega okvira za trajnostno prehrano v kmetijskih tleh.
|
53
|
C3.I5
|
T
|
Podpis pogodbenih sporazumov med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in ENISA
|
70
|
C4.I3
|
T
|
Sanacija nekdanjih rudnikov (vsaj 20 nekdanjih rudarskih območij)
|
73
|
C4.I4
|
M
|
Ukrepi za trajnostno gospodarjenje z gozdovi
|
75
|
C5.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona o vodah in nove uredbe, ki nadomešča kraljevi odlok 1620/2007
|
76
|
C5.I1
|
T
|
Izboljšana infrastruktura za čiščenje vode in odpadne vode
|
109
|
C7.R2
|
M
|
Dokončanje ukrepov v okviru nacionalne strategije za samoporabo
|
113
|
C7.R4
|
M
|
Začetek veljavnosti regulativnih ukrepov, opredeljenih na zemljevidu za vetrno energijo na morju in drugo morsko energijo
|
131
|
C9.I1
|
T
|
Financiranje MSP za okrepitev vrednostne verige vodika
|
138
|
C10.R1
|
T
|
Protokoli za pravični prehod in svetovalni svet
|
433
|
C11.R1
|
M
|
Posodobitev okvira nacionalne varnosti
|
453
|
C15.I7
|
M
|
Začetek nacionalnega podpornega programa za kibernetsko varnost, inovacijskega programa za svetovno varnost in povezanih ukrepov.
|
307
|
C21.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti sistemskega zakona o univerzitetnem sistemu
|
468
|
C21.I6
|
M
|
Sprejetje akcijskega načrta za razvoj univerzitetnih mikrokvalifikacij
|
315
|
C22.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o socialnih storitvah in ministrskih predpisov
|
316
|
C22.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o raznolikosti družin
|
321
|
C22.I1
|
T
|
Projekti, ki jih izvaja ministrstvo za socialne pravice in Agenda 2030
|
473
|
C22.I4
|
M
|
Vzpostavitev različnih vrst storitev za žrtve spolnega nasilja.
|
386
|
C28.R2
|
M
|
Pregled davčnih ugodnosti in spremembe
|
388
|
C28.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti reform, ki izhajajo iz priporočil Odbora
|
402
|
C29.R1
|
M
|
Faza III pregleda porabe
|
|
|
Znesek obroka
|
7 671 001 527 EUR
|
3.6.Šesti obrok (nevračljiva podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
5
|
C1.I1
|
T
|
Proračun, ki so ga avtonomne skupnosti porabile za nakupe ali dodelile v višini najmanj 900 milijonov EUR za spodbujanje trajnostne mobilnosti
|
6
|
C1.I1
|
T
|
Zaključeni projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost, tudi na mestnih in metropolitanskih območjih
|
12
|
C1.I2
|
T
|
Registracija zahtevka za subvencije za električna vozila in polnilna mesta
|
14
|
C1.I3
|
T
|
Železniške proge za kratke razdalje (Cercanías)
|
15
|
C1.I3
|
T
|
Postaje so se z digitalizacijo izboljšale
|
16
|
C1.I3
|
T
|
Izboljšane postaje „Cercanías“
|
32
|
C2.I3
|
M
|
Dodelitev prenov stanovanjskih in nestanovanjskih stavb, s katero se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji
|
422
|
C3.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti uredbe za izboljšanje biološke zaščite pri prevozu živine in uredbe o trajnostni rabi antibiotikov pri živinoreji
|
424
|
C3.I1
|
T
|
Izvajanje dodatka k sporazumu med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA o podpori izboljšanja in trajnosti namakanih območij (faza II)
|
54
|
C3.I5
|
T
|
Mala in srednja podjetja, ki se ukvarjajo s kmetijskimi in živilskimi proizvodi, podprta za izvajanje inovativnih in digitalnih poslovnih projektov
|
58
|
C3.I8
|
T
|
Raziskovalni razvoj in inovacijski projekti za podporo odpornosti in trajnostnosti sektorja ribištva in akvakulture
|
59
|
C3.I9
|
M
|
Digitalna okrepitev španskega informacijskega sistema za ribištvo (SIPE) in sistema za nadzor ribištva
|
67
|
C4.I2
|
T
|
Zaščitena morska območja
|
79
|
C5.I3
|
M
|
Oddaja naročil za uporabo orodij za izboljšanje znanja in uporabe vodnih virov ter za spremljanje padavin in drugih meteoroloških podatkov
|
81
|
C5.I4
|
T
|
Obnova degradiranih območij in ekosistemov na vsaj 100 kilometrov obale
|
106
|
C7.R1
|
T
|
Dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov
|
107
|
C7.R1
|
T
|
Skupna dodatna zmogljivost za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, nameščena v Španiji
|
114
|
C7.R4
|
M
|
Dokončanje ukrepov, opredeljenih v časovnem načrtu za bioplin
|
116
|
C7.I1
|
M
|
Novi projekti, tehnologije ali obrati pomorske infrastrukture za energijo iz obnovljivih virov
|
118
|
C7.I2
|
M
|
Čista energija in pametni projekti za urad otokov
|
123
|
C8.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti regulativnih ukrepov za integracijo prožnosti in prilagajanja odjema.
|
125
|
C8.I1
|
T
|
Podeljeni inovativni projekti shranjevanja
|
127
|
C8.I2
|
T
|
Inovativni projekti digitalizacije za distribucijo električne energije
|
128
|
C8.I3
|
T
|
Projekti za spodbujanje novih poslovnih modelov za energetski prehod
|
132
|
C9.I1
|
T
|
Tehnološki razvoj v vrednostni verigi obnovljivega vodika
|
133
|
C9.I1
|
T
|
Grozdi obnovljivega vodika (ali doline)
|
134
|
C9.I1
|
T
|
Pionirski projekti na področju vodika
|
135
|
C9.I1
|
T
|
Preskuševalne zmogljivosti ali nove proizvodne linije.
|
149
|
C11.R1
|
M
|
Statut novega javnega organa za ocenjevanje
|
437
|
C11.R3
|
M
|
Objava dvoletnega poročila o tveganju podnebnih sprememb za finančni sistem in ustanovitev sveta za trajnostno financiranje
|
160
|
C11.I1
|
M
|
Medsebojno povezovanje nacionalnih platform za javna naročila
|
161
|
C11.I1
|
T
|
Dodelitev projektov, ki podpirajo digitalno preobrazbo osrednje javne uprave
|
163
|
C11.I2
|
M
|
Interoperabilne platforme za izmenjavo podatkov o socialni varnosti in zdravju
|
165
|
C11.I2
|
T
|
Dodelitev projektov, ki podpirajo projekte osrednje javne uprave, ki spodbujajo digitalizacijo
|
167
|
C11.I3
|
M
|
Digitalizacija regionalnih in lokalnih subjektov
|
176
|
C12.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o industriji
|
187
|
C12.I3
|
T
|
Zaključek projektov za podporo izvajanju zakonodaje o odpadkih in spodbujanje krožnega gospodarstva v podjetju
|
451
|
C13.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe zakona 14/2013 z dne 27. septembra o podpori podjetnikom in njegovi internacionalizaciji
|
194
|
C13.I1
|
T
|
Uporabniki, ki imajo koristi od ukrepov za spodbujanje podjetniškega ekosistema
|
196
|
C13.I2
|
T
|
Jamstvo CERSA
|
198
|
C13.I2
|
T
|
Podjetniki in MSP, ki jih podpira program za podporo industrijskemu podjetništvu
|
205
|
C13.I3
|
T
|
Izvrševanje proračuna za program „posredniki sprememb“
|
206
|
C13.I3
|
T
|
Izvrševanje proračuna programa za podporo inovativnim poslovnim grozdom
|
207
|
C13.I3
|
T
|
Izvrševanje proračuna programa vozlišč za digitalne inovacije
|
210
|
C13.I4
|
T
|
MSP in poslovna združenja, ki so prejela podporo iz tehnološkega sklada
|
219
|
C14.I1
|
T
|
Dodelitev proračunskih sredstev za načrte, ki spodbujajo trajnost turizma na svoji destinaciji
|
236
|
C15.I1
|
M
|
Uvedba ultrahitrih širokopasovnih povezav: nagrada
|
246
|
C15.I7
|
T
|
Krepitev in izboljšanje zmogljivosti na področju kibernetske varnosti: Sredstva
|
251
|
C16.R1
|
M
|
Podpora projektom na področju umetne inteligence
|
256
|
C17.R2
|
M
|
Vmesna ocena španske strategije za znanost, tehnologijo in inovacije za obdobje 2021–2027
|
265
|
C17.I5
|
T
|
Inovativna podjetja, ki temeljijo na tehnologiji, so v okviru programa INNVIERTE prejela kapital za okrepitev svojih raziskovalnih dejavnosti v zgodnji fazi.
|
271
|
C17.I9
|
T
|
Podpora projektom raziskav, razvoja in inovacij na področju letalstva in vesolja s poudarkom na nizkih in brezemisijskih emisijah
|
275
|
C18.R3
|
M
|
Zakon o pravičnosti, univerzalnosti in koheziji nacionalnega zdravstvenega sistema ter preusmeritev zelo zapletene oskrbe in povečanje skupnega portfelja storitev
|
276
|
C18.R4
|
M
|
Zakon o okvirnem statutu obveznega zdravstvenega osebja, drugi dopolnilni ukrepi in izboljšanje sistema specializiranega zdravstvenega usposabljanja
|
277
|
C18.R5
|
M
|
Zakon o jamstvih in racionalni uporabi medicinskih izdelkov
|
279
|
C18.I1
|
T
|
Namestitev/obnova/razširitev naprav opreme
|
280
|
C18.I2
|
T
|
Kampanje in ukrepi na področju javnega zdravja
|
282
|
C18.I4
|
T
|
Zdravstveni delavci, usposobljeni v okviru načrtov stalnega izobraževanja
|
283
|
C18.I5
|
M
|
Sistem VALTERM ED in platforma za oceno zdravstvenih tehnologij in koristi nacionalnega zdravstvenega sistema
|
284
|
C18.I6
|
T
|
Jezero zdravstvenih podatkov deluje
|
286
|
C19.I1
|
T
|
Usposabljanje državljanov o digitalnih znanjih in spretnostih.
|
308
|
C21.I1
|
T
|
Proračunska nagrada za spodbujanje prvega cikla predšolske vzgoje
|
312
|
C21.I4
|
T
|
Štipendije in štipendije za podoktorske študente, asistente in raziskovalce
|
313
|
C21.I5
|
M
|
Povečanje digitalnega indeksa za univerze
|
320
|
C22.R5
|
M
|
Začetek veljavnosti zakonodaje za reorganizacijo in poenostavitev sistema finančnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki
|
324
|
C22.I2
|
M
|
Izvajanje posebnih tehnoloških orodij za izboljšanje informacijskih sistemov in sistemov upravljanja socialnih storitev.
|
341
|
C23.R11
|
M
|
Potrdila o dokončanju storitev na podlagi pogodb o posodobitvi državnega zavoda za zaposlovanje
|
346
|
C23.I4
|
T
|
Zaključeni so bili teritorialni projekti za ranljive skupine, podjetništvo in mikropodjetja, ki vključujejo vsaj 39000 delavcev in 64000 podjetij.
|
348
|
C23.I5
|
T
|
Ukrepi usposabljanja za osebje JZZ
|
353
|
C24.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakonodajnih in regulativnih ukrepov za okrepitev avtorskih in sorodnih pravic
|
354
|
C24.I1
|
T
|
Krepitev konkurenčnosti kulturnih industrij
|
355
|
C24.I2
|
T
|
Posodobitev in trajnostno upravljanje infrastrukture uprizoritvene in glasbene umetnosti
|
357
|
C24.I2
|
T
|
Dovoljenja za e-knjige za knjižnice
|
359
|
C24.I2
|
T
|
Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih pobud
|
361
|
C24.I3
|
T
|
Dokončanje digitalizacije in spodbujanje glavnih kulturnih storitev
|
362
|
C24.I3
|
T
|
Dokončanje digitalizacije bibliografske dediščine
|
365
|
C25.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o kinematografiji.
|
366
|
C25.I1
|
T
|
Podpora MSP v avdiovizualnem sektorju.
|
368
|
C26.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o ureditvi nekaterih športnih poklicev
|
369
|
C26.R3
|
M
|
Nacionalna strategija za spodbujanje športa proti sedečemu življenjskemu slogu in telesni nedejavnosti
|
371
|
C26.I1
|
T
|
Centri za športno medicino
|
375
|
C26.I3
|
T
|
Zaključek ukrepov v okviru socialnega načrta za šport
|
382
|
C27.R3
|
M
|
Vzpostavitev štirih platform za digitalno podporo
|
405
|
C29.R3
|
M
|
Poročilo o usklajevanju zelenega proračuna
|
477
|
C31.R1
|
M
|
Reforma za izboljšanje izdajanja dovoljenj za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo elektroenergetskega omrežja
|
|
|
Znesek obroka
|
4 076 613 963 EUR
|
3.7.Sedmi obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
3
|
C1.R2
|
M
|
Sprejetje zakona o trajnostni mobilnosti
|
7
|
C1.I1
|
T
|
Proračun, ki ga občine porabijo za nakupe ali dodelijo za spodbujanje trajnostne mobilnosti
|
8
|
C1.I1
|
T
|
Nagrada za projekte za izboljšanje novih oblik mobilnosti na državnih cestah
|
17
|
C1.I3
|
T
|
Kumulativni proračun, dodeljen za naložbe v železniške proge na kratke razdalje
|
27
|
C2.I1
|
T
|
Zaključek ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj ali odločitev o dodelitvi pomoči za izvajanje ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj, s katerimi se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (vsaj 231000 ukrepov v vsaj 160000 edinstvenih stanovanjih)
|
36
|
C2.I5
|
T
|
Dokončanje prenove javnih stavb, da se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (vsaj 290 000 m²)
|
50
|
C3.I3
|
T
|
Izboljšani centri za čiščenje in razkuževanje ter centri za pridelavo materiala za razmnoževanje rastlin z okrepljenimi sistemi usposabljanja in biološke zaščite
|
86
|
C6.I1
|
T
|
Osrednje omrežje TEN-T: napredek del
|
89
|
C6.I2
|
T
|
Drugo jedrno omrežje TEN-T: napredek pri železniških delih
|
90
|
C6.I2
|
T
|
Enotno evropsko nebo: dodeljeni projekt in napredek pri zaključku projektov
|
91
|
C6.I2
|
M
|
Digitalizacija ministrstva za promet, mobilnost in agendo za mesta
|
96
|
C6.I3
|
M
|
Izvrševanje proračuna za intermodalno in logistično infrastrukturo
|
100
|
C6.I4
|
M
|
Trajnostni in digitalni promet: začetek del
|
111
|
C7.R3
|
T
|
Zaključek pilotnih projektov, povezanih z energijo, v lokalnih skupnostih
|
431
|
C10.I1
|
T
|
Podpora projektom okoljske, digitalne in socialne infrastrukture
|
150
|
C11.R1
|
T
|
Stabilizacija zaposlovanja v javnem sektorju
|
432
|
C11.R1
|
M
|
Zakon o preglednosti in integriteti dejavnosti interesnih skupin
|
434
|
C11.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o organizacijski in postopkovni učinkovitosti
|
435
|
C11.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o pravici do obrambe
|
436
|
C11.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o storitvah za stranke in zakona o ustanovitvi organa za varstvo finančnih strank
|
170
|
C11.I4
|
T
|
Prenova vozil v javni upravi
|
171
|
C11.I4
|
T
|
Energetska prenova javnih stavb (140 000 m²)
|
185
|
C12.I2
|
T
|
Izvrševanje proračuna za PERTES in inovativne projekte za preoblikovanje industrije
|
440
|
C12.R2
|
M
|
Delovna skupina Koordinacijske komisije za odpadke za spremljanje skladnosti z zakonodajo o odpadkih
|
442
|
C12.I3
|
T
|
Porazdelitev nepovratnih sredstev za izvajanje projektov izvajanja odpadkov.
|
446
|
C12.I5
|
M
|
Subvencijska shema za podporo krožnemu gospodarstvu: Vzpostavitev subvencijske sheme
|
448
|
C12.I5
|
M
|
Subvencijska shema za podporo krožnemu gospodarstvu: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
448a
|
C12.I6
|
M
|
Subvencijska shema za sektor električnih vozil (nepovratna sredstva): Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
448b
|
C12.I6
|
M
|
Subvencijska shema za sektor električnih vozil (nepovratna sredstva); Vzpostavitev subvencijske sheme
|
452
|
C13.R3
|
M
|
Ukrepi za izboljšanje dostopa MSP do financiranja s spremembami zakona št. 6/2023 z dne 17. marca 2023.
|
193
|
C13.I1
|
T
|
Podjetniki ali MSP, ki imajo koristi od ukrepov za spodbujanje podjetniškega ekosistema
|
195
|
C13.I1
|
T
|
Drugi ukrepi za razširjanje, obveščanje in financiranje
|
197
|
C13.I2
|
T
|
MSP, ki jih podpira program „Znanja in spretnosti za rast MSP“
|
204
|
C13.I3
|
T
|
MSP, ki jih podpira program digitalnih orodij
|
211
|
C13.I4
|
T
|
Ukrepi za posodobitev na občinskih trgih ali na komercialnih območjih
|
212
|
C13.I4
|
T
|
Posodobitev tržne infrastrukture v majhnih občinah
|
213
|
C13.I5
|
T
|
Podjetja, ki sodelujejo v projektih, ki podpirajo njihovo internacionalizacijo
|
220
|
C14.I1
|
M
|
Dokončanje načrtov za spodbujanje trajnosti turizma na svoji destinaciji
|
225
|
C14.I4
|
T
|
Projekti, namenjeni komercialnim območjem na lokalnih območjih z velikim turistističnim pritokom
|
238
|
C15.I2
|
T
|
Izboljšanje povezljivosti v ključnih centrih in sektorjih
|
239
|
C15.I3
|
T
|
Kuponi za povezljivost za MSP in ranljive skupine
|
240
|
C15.I4
|
T
|
Prilagoditev telekomunikacijske infrastrukture v stavbah
|
241
|
C15.I5
|
M
|
Izboljšanje čezmejne digitalne infrastrukture: nagrada
|
243
|
C15.I6
|
M
|
Uvajanje tehnologije 5G: nagrada
|
458
|
C16.R1
|
M
|
Regulativni peskovniki in španska agencija za nadzor umetne inteligence (AESIA)
|
262
|
C17.I3
|
T
|
Odobritev projektov na področju raziskav in inovacij, pri čemer je vsaj 35 % povezanih z zelenim in digitalnim prehodom
|
263
|
C17.I4
|
T
|
Podpora znanstvenim raziskovalnim karieram s štipendijami in nepovratnimi sredstvi
|
266
|
C17.I5
|
T
|
Podpora mladim podjetjem, ki temeljijo na tehnologiji, pri izvajanju njihovega poslovnega načrta.
|
267
|
C17.I6
|
T
|
Podpora projektom za krepitev strateških zmogljivosti in internacionalizacije nacionalnega zdravstvenega sistema, projektom v zvezi s strategijo precizne personalizirane medicine in prispevkom k javnemu in zasebnemu naložbenemu nosilcu v napredno zdravljenje.
|
461
|
C17.I9
|
M
|
Objava razpisov za raziskave, razvoj in inovacije v letalskem in vesoljskem sektorju.
|
287
|
C19.I1
|
M
|
Zaključek ukrepov za krepitev digitalnih zmogljivosti
|
293
|
C19.I4
|
T
|
Programi štipendiranja za digitalne talente
|
298
|
C20.I1
|
T
|
Modularna usposabljanja za izpopolnjevanje in preusposabljanje zaposlenih in brezposelnih
|
299
|
C20.I2
|
T
|
Centri odličnosti in inovacij v poklicnem usposabljanju
|
467a
|
C20.I2
|
T
|
Oblikovanje učilnic za „podjetništvo“
|
467b
|
C20.I2
|
T
|
Zaključek zelenih usposabljanj za učitelje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju
|
301
|
C20.I3
|
T
|
Dvojezični cikli poklicnega usposabljanja
|
305
|
C21.R2
|
M
|
Gradivo za usmerjanje in podporo učiteljem pri izvajanju novega učnega načrta in usposabljanju strokovnjakov
|
310
|
C21.I2
|
T
|
Podpora šolam v okviru programa PROA+
|
311
|
C21.I3
|
T
|
Spremljevalne in usmerjevalne enote za ranljive učence
|
470
|
C22.I1
|
T
|
Bivalne, nestanovanjske in dnevne nege.
|
326
|
C22.I3
|
T
|
Projekti za boljšo dostopnost
|
327
|
C22.I4
|
T
|
Centri za žrtve spolnega nasilja.
|
347
|
C23.I5
|
T
|
Javni centri za usmerjanje, podjetništvo, podporo in inovacije za nova delovna mesta v celoti delujejo.
|
351
|
C23.I7
|
M
|
Vrednotenje za oceno pokritosti, učinkovitosti in uspešnosti sistemov minimalnega dohodka
|
358
|
C24.I2
|
T
|
Knjižni nakupi za knjižnice
|
476
|
C25.I1
|
T
|
Zaključek projektov za podporo MSP v avdiovizualnem sektorju
|
483
|
C31.I2
|
M
|
Program podpore za obnovljivi vodik: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
480
|
C31.I2
|
M
|
Program podpore za obnovljivi vodik: Vzpostavitev sheme
|
487
|
C31.I3
|
M
|
Shema podpore za vrednostno verigo: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
484
|
C31.I3
|
M
|
Shema podpore za vrednostno verigo: Vzpostavitev sheme
|
488
|
C31.I4
|
M
|
Objava izbirnih meril za projekte za prenos električne energije
|
489
|
C31.I4
|
M
|
Sprejetje seznama podprtih projektov za prenos električne energije
|
491
|
C31.I5
|
M
|
Objava razpisov in pravil, ki urejajo dodeljevanje podpore za razogljičenje industrije, ter dokončanje študije o izvajanju sklada za spodbujanje podjetij k razogljičenju (pogodba na razliko za ogljik)
|
492
|
C31.I5
|
M
|
Objava nagrad za projekte razogljičenja
|
494
|
C31.I6
|
M
|
Subvencijska shema za razogljičenje industrije: Preoblikovanje SEPIDES v javno podjetje
|
497
|
C31.I6
|
M
|
Subvencijska shema za razogljičenje industrije: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
495
|
C31.I6
|
M
|
Subvencijska shema za razogljičenje industrije: Vzpostavitev sheme
|
|
|
Znesek obroka
|
10 261 710 743 EUR
|
3.8.Osmi obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
421
|
C3.I2
|
T
|
Dokončanje gradnje laboratorija stopnje biološke varnosti 3 in nacionalnega laboratorija za zdravstveno varstvo rastlin.
|
78
|
C5.I2
|
T
|
Zmanjšanje količine vode, pridobljene iz vodonosnikov
|
168
|
C11.I3
|
T
|
Dodelitev projektov, ki podpirajo digitalno preobrazbo regionalnih in lokalnih javnih uprav ter ministrstva za teritorialno politiko in javno upravo
|
444
|
C12.I4
|
M
|
ČIP PERTE. Krepitev vrednostne verige za polprevodnike.
|
222
|
C14.I2
|
M
|
Vzpostavitev platforme pametne destinacije turističnega sektorja.
|
223
|
C14.I2
|
T
|
Upravičenci do inovativnih tehnoloških projektov, povezanih z umetno inteligenco in drugimi omogočitvenimi tehnologijami
|
224
|
C14.I3
|
T
|
Upravičenci v najbolj oddaljenih regijah, ki so zaključili projekte za izboljšanje svoje konkurenčnosti in sposobnosti prilagajanja spremembam na mednarodnih trgih
|
226
|
C14.I4
|
T
|
Turistični proizvodi, dobavljeni v skladu s strategijo za turizem
|
227
|
C14.I4
|
T
|
Turistične ustanove, ki zmanjšujejo svoje letne odpadke ali porabo energije
|
454
|
C15.I8
|
M
|
ČIP PERTE. Krepitev znanstvenih zmogljivosti, oblikovanja in inovativne proizvodnje: nagrada
|
322
|
C22.I1
|
T
|
Storitve oskrbe na daljavo na domu v sistemu za avtonomnost in oskrbo odvisnih oseb (SAAD)
|
349
|
C23.I6
|
T
|
Zaključeni projekti socialnega gospodarstva
|
481
|
C31.I2
|
T
|
Program podpore za obnovljivi vodik: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi (I)
|
485
|
C31.I3
|
T
|
Shema podpore za vrednostno verigo: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi (I)
|
|
|
Znesek obroka
|
573 787 087 EUR
|
3.9.Deveti obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
417
|
C1.R2
|
M
|
Razvoj programske aplikacije za izvajanje analize stroškov in koristi za naložbe v prometno infrastrukturo
|
9
|
C1.I1
|
T
|
Zaključeni projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost, tudi na mestnih in metropolitanskih območjih
|
10
|
C1.I1
|
T
|
Izboljšanje državnih cest na mestnih območjih za spodbujanje novih oblik mobilnosti
|
419
|
C1.I2
|
T
|
Vzpostavljena električna vozila in polnilne postaje
|
13
|
C1.I2
|
T
|
Zaključek inovativnih projektov za spodbujanje elektromobilnosti
|
68
|
C4.I2
|
T
|
Zaščitena morska območja
|
71
|
C4.I3
|
M
|
Ukrepi za obnovo ekosistemov
|
81b
|
C5.I4
|
T
|
Obnova degradiranih območij in ekosistemov na vsaj 145 kilometrih obale
|
119
|
C7.I2
|
T
|
Zaključek projektov v podporo energetskemu prehodu na otokih
|
141
|
C10.I1
|
T
|
Pomoč pri iskanju zaposlitve in preusposabljanje za brezposelne
|
142
|
C10.I1
|
T
|
Naložbeni projekti za prilagoditev industrijskih obratov zelenemu vodiku in shranjevanju energije.
|
162
|
C11.I1
|
M
|
Zaključek projektov, ki podpirajo digitalno preobrazbo osrednje javne uprave
|
166
|
C11.I2
|
M
|
Zaključek projektov, ki podpirajo projekte osrednje javne uprave, ki spodbujajo digitalizacijo
|
441
|
C12.R2
|
M
|
Začetek veljavnosti aktov, ki so del drugega svežnja o krožnem gospodarstvu
|
447
|
C12.I5
|
T
|
Subvencijska shema za podporo krožnemu gospodarstvu: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi
|
449
|
C13.R1
|
M
|
Začetek veljavnosti sprememb zakona o varstvu konkurence in njegovih predpisov
|
208
|
C13.I3
|
T
|
Zaključek programa digitalne zbirke orodij
|
209
|
C13.I3
|
T
|
MSP, ki so zaključila ukrepe za povečanje uporabe digitalnih tehnologij (razen nabora digitalnih orodij)
|
237
|
C15.I1
|
M
|
Uvedba ultrahitrih širokopasovnih povezav: Zaključek projekta
|
281
|
C18.I3
|
M
|
Informacijski sistem mreže za nadzor javnega zdravja
|
466a
|
C18.I6
|
T
|
Projekti masovne obdelave podatkov
|
290
|
C19.I2
|
M
|
Zaključek ukrepov za digitalno preobrazbo izobraževanja
|
291
|
C19.I2
|
T
|
Zagotavljanje povezanih digitalnih naprav v javnih in javno subvencioniranih šolah za premostitev „digitalnega razkoraka“ in opremljanje najmanj 240000 učilnic
|
294
|
C19.I4
|
T
|
Usposabljanje strokovnjakov za informacijsko tehnologijo
|
297
|
C20.I1
|
T
|
Nove enote pristojnosti nacionalnega kataloga poklicnih kvalifikacij
|
467
|
C20.I2
|
T
|
Pretvorba učilnic v prostore za uporabo tehnologije
|
302
|
C20.I3
|
T
|
Nova delovna mesta v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v primerjavi s koncem leta 2020
|
309
|
C21.I1
|
T
|
Nova mesta za prvi krog predšolske vzgoje
|
325
|
C22.I2
|
M
|
Zaključek projektov za tehnološko preoblikovanje socialnih storitev ter posodobitev infrastrukture in storitev, povezanih s stanovanjsko zaščito in rejniškimi družinami
|
471
|
C22.I2
|
T
|
Izvajanje pilotnih projektov
|
472
|
C22.I4
|
M
|
Naložbe v telefonske storitve in spletne storitve za podporo žrtvam nasilja nad ženskami
|
342
|
C23.I1
|
T
|
Osebe, ki so zaključile programe za mlade.
|
343
|
C23.I2
|
T
|
Osebe, ki so zaključile program „Plan Empleo Mujer, podeželska in mestna območja“ ter program za žrtve spolnega nasilja in trgovine z ljudmi
|
344
|
C23.I3
|
T
|
Osebe, ki so zaključile programe usposabljanja za pridobivanje znanj in spretnosti za digitalno, ekološko in produktivno preobrazbo
|
420
|
C23.I3
|
T
|
Odkrivanje potreb po znanjih in spretnostih z raziskovalnim programom
|
356
|
C24.I2
|
T
|
Ohranjanje, obnova in krepitev španske kulturne dediščine
|
370
|
C26.I1
|
M
|
Digitalizacija športnega sektorja
|
372
|
C26.I1
|
M
|
Zaključek projektov IT v visoko zmogljivih centrih in protidopinški upravi
|
373
|
C26.I2
|
T
|
Obnova in izboljšanje tehničnih centrov za športne in športne objekte
|
|
|
Znesek obroka
|
5 633 854 130 EUR
|
3.10.Deseti obrok (nepovratna podpora):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
418
|
C1.R2
|
M
|
Urad peskovnika
|
18
|
C1.I3
|
T
|
Nadgrajene železniške proge za kratke razdalje (Cercanías)
|
19
|
C1.I3
|
T
|
Postaje so se z digitalizacijo izboljšale
|
20
|
C1.I3
|
T
|
Izboljšane postaje „Cercanías“
|
28
|
C2.I1
|
T
|
Dokončani hektarji zemljišč na območjih ali soseskah, ki se obnavljajo, z vsaj 30-odstotnim zmanjšanjem povpraševanja po primarni energiji v povprečju
|
29
|
C2.I1
|
T
|
Dokončanje ukrepov prenove stanovanjskih stanovanj, s katerimi se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (vsaj 410000 ukrepov v vsaj 285000 edinstvenih stanovanjih)
|
31
|
C2.I2
|
T
|
Nova stanovanja, zgrajena za socialni najem ali po dostopnih cenah v skladu z merili energetske učinkovitosti
|
33
|
C2.I3
|
M
|
Dokončanje prenove stanovanjskih in nestanovanjskih stavb, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji
|
34
|
C2.I4
|
M
|
Dokončana prenova stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v občinah z manj kot 5000 prebivalci, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji
|
35
|
C2.I4
|
T
|
Projekti čiste energije v občinah z manj kot 5000 prebivalci
|
37
|
C2.I5
|
T
|
Dokončanje prenove javnih stavb, da se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji (vsaj 1 230 000 m²)
|
423
|
C3.R6
|
M
|
Začetek veljavnosti revizije zakona o ribištvu in zakona za posodobitev sistemov nadzora, inšpekcijskih pregledov in sankcij na področju ribištva.
|
48
|
C3.I1
|
T
|
Posodobitev namakalnih sistemov, posodobljena v smislu varčevanja z vodo in energijske učinkovitosti
|
49
|
C3.I2
|
T
|
Dokončanje gradnje objekta za živali s stopnjo biološke varnosti 3.
|
52
|
C3.I4
|
T
|
Zaključeni projekti za precizno kmetijstvo, energijsko učinkovitost, krožno gospodarstvo in uporabo energije iz obnovljivih virov
|
66
|
C4.I1
|
M
|
Dokončanje in operacionalizacija sistema za spremljanje in upravljanje znanja o biotski raznovrstnosti
|
69
|
C4.I2
|
T
|
Ukrepi za ohranjanje biotske raznovrstnosti
|
72
|
C4.I3
|
T
|
Zaključek sanacije nekdanjih rudnikov (vsaj 30 nekdanjih rudarskih območij)
|
425
|
C4.I4
|
M
|
Ukrepi za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (del II)
|
426
|
C5.I3
|
M
|
Začetek uporabe orodij za izboljšanje znanja in uporabe vodnih virov ter za spremljanje padavin in drugih meteoroloških podatkov
|
427
|
C5.I1
|
T
|
Izboljšana infrastruktura za čiščenje vode in odpadne vode
|
428
|
C5.I1
|
T
|
Izboljšana infrastruktura za čiščenje vode in odpadne vode
|
429
|
C5.I2
|
M
|
Dobava fotovoltaične energije obratom za razsoljevanje in njena distribucija
|
430
|
C5.I3
|
M
|
Ukrepi v zvezi s PERTE za digitalizacijo uporabnikov vode
|
87
|
C6.I1
|
T
|
Osrednje omrežje TEN-T: dokončanje del
|
92
|
C6.I2
|
T
|
Novo ali nadgrajeno omrežje TEN-T, druga dela
|
93
|
C6.I2
|
T
|
Enotno evropsko nebo: zaključek projekta
|
94
|
C6.I2
|
M
|
Državno cestno omrežje, prilagojeno sedanji ureditvi
|
97
|
C6.I3
|
T
|
Intermodalna in logistična infrastruktura
|
98
|
C6.I3
|
T
|
Zaključek projektov v zvezi z dostopnostjo železnic in trajnostnih projektov v pristaniščih
|
101
|
C6.I4
|
M
|
Trajnostni in digitalni promet: dokončanje del
|
117
|
C7.I1
|
T
|
Dodatna proizvodna zmogljivost za inovativno energijo ali energijo iz obnovljivih virov z dodano vrednostjo
|
120
|
C7.I2
|
T
|
Dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov na otokih
|
126
|
C8.I1
|
T
|
Delujoči inovativni projekti skladiščenja
|
136
|
C9.I1
|
T
|
Dovoljena zmogljivost elektrolizatorjev
|
143
|
C10.I1
|
T
|
Sanirana zemljišča v zaprtih premogovnikih ali na območjih, ki mejijo na elektrarne.
|
169
|
C11.I3
|
M
|
Zaključek vseh projektov, ki podpirajo digitalno preobrazbo regionalnih in lokalnih javnih uprav ter ministrstva za teritorialno politiko in javno upravo
|
438
|
C11.I3
|
T
|
Izvedba načrta za digitalno osebno oskrbo
|
172
|
C11.I4
|
T
|
Energetska prenova v javnih stavbah (1 050 000 m²)
|
439
|
C11.I4
|
T
|
Uvedba solarnih fotovoltaičnih sistemov ali drugih obnovljivih virov energije v objektih osrednje vladne uprave
|
175
|
C11.I5
|
T
|
Usposobljeno osebje javne uprave
|
180
|
C12.I1
|
T
|
Sektorski in interoperabilni podatkovni prostori visoke vrednosti
|
186
|
C12.I2
|
T
|
Zaključek projektov PERTE in inovativnih projektov za preoblikovanje industrije
|
188
|
C12.I3
|
T
|
Povečanje ločeno zbranih komunalnih odpadkov
|
443
|
C12.I3
|
T
|
Zaključek projektov na področju ravnanja z odpadki
|
445
|
C12.I4
|
T
|
ČIP PERTE. Krepitev vrednostne verige za polprevodnike (II).
|
448c
|
C12.I6
|
T
|
Subvencijska shema za sektor električnih vozil (nepovratna sredstva): Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi
|
221
|
C14.I1
|
M
|
Zaključek projektov za spodbujanje trajnosti turističnih destinacij
|
228
|
C14.I4
|
T
|
Projekti obnove območij zgodovinske dediščine s sedanjo ali prihodnjo turistično rabo
|
242
|
C15.I5
|
M
|
Izboljšanje čezmejne digitalne infrastrukture: zaključek projekta
|
244
|
C15.I6
|
M
|
Uvajanje tehnologije 5G: Zaključek projekta
|
248
|
C15.I7
|
M
|
Zaključek projektov v okviru nacionalnega podpornega programa za kibernetsko varnost, inovacijskega programa za svetovno varnost in povezanih ukrepov.
|
455
|
C15.I8
|
T
|
ČIP PERTE. Krepitev znanstvenih zmogljivosti, oblikovanja in inovativne proizvodnje: izplačilo.
|
456
|
C15.I8
|
T
|
ČIP PERTE. Katedre in talenti na področju mikroelektronike
|
252
|
C16.R1
|
T
|
Obravnavane državne misije
|
253
|
C16.R1
|
M
|
Zaključek projektov na področju umetne inteligence
|
457
|
C16.R1
|
T
|
ČIP PERTE. Krepitev kvantnega ekosistema.
|
260
|
C17.I2
|
T
|
Dokončanje vseh projektov za izboljšanje znanstvene infrastrukture in zmogljivosti španskega sistema za znanstveno tehnologijo in inovacije, vključno s projekti o evropski in mednarodni infrastrukturi.
|
264
|
C17.I4
|
T
|
Zaključek štipendij in štipendij za podporo španski znanstveni raziskovalni karieri
|
459
|
C17.I5
|
T
|
Zaključek projektov za spodbujanje prenosa tehnologije in podporo prenosu rezultatov raziskav o inovativnih tehnologijah
|
268
|
C17.I6
|
T
|
Dokončanje vseh projektov za krepitev razvoja raziskav in inovacij v zdravstvenem sektorju.
|
460
|
C17.I6
|
T
|
Izplačilo sredstev za projekte raziskav in razvoja v okviru programa PERTE Zdravje
|
269
|
C17.I7
|
M
|
Center za raziskave in razvoj shranjevanja energije
|
272
|
C17.I9
|
T
|
Dokončanje projektov raziskav, razvoja in inovacij na področju letalstva in vesolja s poudarkom na nizkih in brezemisijskih emisijah
|
462
|
C17.I9
|
T
|
Izplačilo sredstev za projekte v okviru programa PERTE Aerospace.
|
463
|
C18.I4
|
T
|
Usposabljanje zdravstvenih delavcev in viri za izmenjavo znanja
|
464
|
C18.I5
|
T
|
Načrt za racionalizacijo porabe farmacevtskih izdelkov in spodbujanje trajnosti
|
465
|
C18.I4
|
T
|
Zaključek projektov za izboljšanje zdravstvenega varstva bolnikov z redkimi boleznimi
|
466
|
C18.I5
|
T
|
Razširitev genomskih storitev v nacionalnem zdravstvenem sistemu
|
288
|
C19.I1
|
T
|
Usposabljanje državljanov o digitalnih znanjih in spretnostih.
|
292
|
C19.I3
|
T
|
Digitalno usposabljanje za zaposlovanje
|
292a
|
C19.I3
|
T
|
Digitalno usposabljanje v delovnem okolju
|
469
|
C21.I6
|
T
|
Mikrokvalifikacije University, izdane odraslim
|
323
|
C22.I1
|
T
|
Bivalne, nestanovanjske in dnevne nege.
|
328
|
C22.I5
|
T
|
Zmogljivost sistema za sprejem migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito
|
475
|
C24.I1
|
T
|
Zaključek pobud in projektov za krepitev konkurenčnosti kulturnih industrij
|
474
|
C24.I2
|
T
|
Ohranjanje, obnova in krepitev španske kulturne dediščine (Tabacalera)
|
478
|
C31.I1
|
T
|
Naložbe, ki spodbujajo shranjevanje energije ali lastno porabo na podlagi proizvodnje energije iz obnovljivih virov ali shranjevanja za števcem
|
479
|
C31.I1
|
T
|
Število pobud, ki so jih izvedle energetske skupnosti
|
482
|
C31.I2
|
T
|
Program podpore za obnovljivi vodik: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi (II)
|
486
|
C31.I3
|
T
|
Shema podpore za vrednostno verigo: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi (II)
|
490
|
C31.I4
|
M
|
Zaključek podprtih projektov za prenos električne energije
|
493
|
C31.I5
|
M
|
Zaključek projektov razogljičenja
|
496
|
C31.I6
|
T
|
Subvencijska shema za razogljičenje industrije: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi
|
|
|
Znesek obroka
|
8 017 775 948 EUR
|
4.Posojilo
Obroki iz člena 2a(2) se organizirajo na naslednji način:
4.1.Prvi obrok (podpora za posojila):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
L1
|
C1.R3
|
M
|
Začetek veljavnosti kraljevega odloka o območjih z nizkimi emisijami (LEZ)
|
|
|
Znesek obroka
|
528 000 381 EUR
|
4.2.Drugi obrok (podpora za posojila):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
L4
|
C2.I7
|
M
|
Izvedbeni sporazum
|
L10
|
C3.I12
|
T
|
Izvajanje sporazuma med Ministrstvom za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (MAPA) in SEIASA o podpori izboljšanju in trajnosti namakanih območij (faza III)
|
L25
|
C13.I6
|
M
|
Izvedbeni sporazum z ICO za zeleno črto organizacije ICO
|
L30
|
C13.I6
|
M
|
Izvedbeni sporazum za podjetja in podjetnike ICO (vključno z lastniškimi skladi)
|
L35
|
C13.I7
|
M
|
Naslednji tehnološki sklad – izvedbeni sporazum z osjo
|
L53
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost: Izvedbeni sporazum
|
L63
|
C15.I9
|
M
|
Finančni instrument za čipe: Uradna odobritev mehanizma financiranja
|
L77
|
C25.I3
|
M
|
Sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO: Izvedbeni sporazum
|
|
|
Znesek obroka
|
14 916 010 762 EUR
|
4.3.Tretji obrok (podpora v obliki posojila):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
L12
|
C4.R4
|
M
|
Sprejetje nacionalne strategije za boj proti dezertifikaciji in s tem povezanega akcijskega načrta (2022–2026) ter ustanovitev kolegijskih organov.
|
L15
|
C6.R3
|
M
|
Strategija za energetsko učinkovitost
|
L18
|
C11.I6
|
M
|
Uredba o vzpostavitvi Sklada za varnost in odpornost
|
L22
|
C12.I7
|
M
|
Shema podpore za strateške projekte v vrednostni verigi električnih avtomobilov in agroživilskih proizvodov (posojila): Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
L23
|
C12.I7
|
M
|
Shema podpore za strateške projekte v vrednostni verigi električnih avtomobilov in agroživilskih proizvodov (posojila): Vzpostavitev sheme
|
L25a
|
C13.I6
|
T
|
Zelena črta ICO – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
L40
|
C13.I8
|
M
|
Foco – uredbe o ustanovitvi sklada
|
L44
|
C13.I9
|
T
|
Sklad za podporo plačilni sposobnosti za strateška podjetja
|
L47
|
C13.I12
|
M
|
Sklad ENISA za podjetništvo ter mala in srednja podjetja – izvedbeni sporazum
|
L51
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost – InvestEU: Podpis sporazuma o prispevku med vlado Španije in Evropsko komisijo
|
L54
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – druge vrstice: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
L58
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – neposredna javna proga: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (I)
|
L68
|
C17.I10
|
T
|
Dodelitev sredstev v obliki posojil za podporo zdravstvenemu ter letalskemu in vesoljskemu sektorju
|
L72
|
C22.I6
|
M
|
Sklad za socialne učinke: Uredba o vzpostavitvi instrumenta
|
L83
|
C31.I7
|
M
|
Objava razpisov in pravil, ki urejajo dodeljevanje podpore za razogljičenje industrije.
|
L84
|
C31.I7
|
T
|
Objava nagrad za projekte razogljičenja
|
L86
|
C31.I8
|
M
|
Podporna shema za razogljičenje industrije (posojila): Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
L87
|
C31.I8
|
M
|
Vzpostavitev sheme posojil
|
|
|
Znesek obroka
|
16 632 012 000
|
4.4.Četrti obrok (podpora v obliki posojila):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
L2
|
C2.R7
|
M
|
Začetek veljavnosti spremembe prečiščenega besedila zakona o rehabilitaciji zemljišč in mest
|
L3
|
C2.R7
|
M
|
Objava vodnika po najboljših praksah za poenostavitev in racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj za načrtovanje
|
L5
|
C2.I7
|
T
|
Instrument za posojila ICO za spodbujanje socialnih stanovanj: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (I)
|
L89
|
C11.I6
|
T
|
Dodelitev projektov za krepitev zmogljivosti javne uprave na področju kibernetske varnosti na področju preprečevanja, zaščite, odkrivanja in odzivanja na kibernetske grožnje (program kibernetske varnosti)
|
L19
|
C11.I6
|
T
|
Sklad za varnost in odpornost: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
L26
|
C13.I6
|
T
|
Zelena črta ICO – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno s kapitalskimi skladi) (II)
|
L31
|
C13.I6
|
T
|
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
L36
|
C13.I7
|
T
|
Naslednja tehnologija – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci in kapitalskimi skladi (I)
|
L41
|
C13.I8
|
T
|
Foco – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I)
|
L45
|
C13.I10
|
T
|
FONREC
|
L48
|
C13.I12
|
T
|
Sklad ENISA za podjetništvo in MSP – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci
|
L55
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – druge vrstice: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II)
|
L59
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – neposredna javna proga: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (II)
|
L64
|
C15.I9
|
T
|
Finančni instrument za čipe: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (I)
|
L78
|
C25.I3
|
T
|
Sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (I).
|
|
|
Znesek obroka
|
18 612 013 429 EUR
|
4.5.Peti obrok (podpora za posojila):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
L9
|
C3.R8
|
M
|
Začetek veljavnosti uredbe, ki ureja informacijski sistem za kmetijska gospodarstva
|
L16
|
C6.R3
|
M
|
Izračun ogljičnega odtisa s strani Generalnega direktorata za ceste
|
L27
|
C13.I6
|
T
|
Zelena črta ICO – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno s kapitalskimi skladi) (III)
|
L32
|
C13.I6
|
T
|
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II)
|
L37
|
C13.I7
|
T
|
Naslednja tehnologija – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci in kapitalskimi skladi (II)
|
L56
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – druge vrstice: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (III)
|
L71
|
C22.R6
|
M
|
Začetek veljavnosti ustrezne zakonodaje
|
L75
|
C25.I2
|
M
|
Objava nagrad za financiranje digitalizacije in razširjanje vsebin projektov
|
|
|
Znesek obroka
|
4 224 003 048 EUR
|
4.6.Šesti obrok (podpora za posojila):
Zaporedna številka
|
Povezani ukrep (reforma ali naložba)
|
Mejnik/cilj
|
Ime
|
|
|
|
|
L6
|
C2.I7
|
T
|
Instrument za posojila ICO za spodbujanje socialnih stanovanj: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (II)
|
L7
|
C2.I7
|
M
|
Instrument za posojila ICO za spodbujanje socialnih stanovanj: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
L8
|
C3.R7
|
M
|
Začetek veljavnosti zakona o preprečevanju izgub hrane in živilskih odpadkov
|
L11
|
C3.I12
|
T
|
Posodobitev namakalnih sistemov, posodobljena v smislu varčevanja z vodo in energijske učinkovitosti
|
L13
|
C5.I5
|
T
|
Zmanjšanje ekstrakcije podzemne vode
|
L14
|
C5.I6
|
M
|
Ukrepi za digitalizacijo mestnega vodnega cikla in industrijskega sektorja
|
L17
|
C11.I6
|
T
|
Zaključek projektov za krepitev zmogljivosti javne uprave na področju kibernetske varnosti na področju preprečevanja, zaščite, odkrivanja in odzivanja na kibernetske grožnje (program kibernetske varnosti)
|
L20
|
C11.I6
|
T
|
Sklad za varnost in odpornost: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II)
|
L21
|
C11.I6
|
M
|
Sklad za varnost in odpornost: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
L24
|
C12.I7
|
T
|
Shema podpore za strateške projekte v vrednostni verigi električnih avtomobilov in agroživilskih proizvodov (posojila): Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi
|
L28
|
C13.I6
|
T
|
Zelena črta ICO – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno s kapitalskimi skladi) (IV)
|
L29
|
C13.I6
|
T
|
ICO Green Line – ministrstvo je dokončalo naložbo
|
L33
|
C13.I6
|
T
|
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (III)
|
L34
|
C13.I6
|
M
|
ICO Enterprises and Entrepreneurs Line – ministrstvo je zaključilo naložbo.
|
L38
|
C13.I7
|
T
|
Naslednja tehnologija – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci in kapitalskimi skladi (II)
|
L39
|
C13.I7
|
M
|
Naslednja tehnologija – Ministrstvo je dokončalo naložbo.
|
L42
|
C13.I8
|
T
|
Foco – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II)
|
L43
|
C13.I8
|
T
|
Foco – ministrstvo je naložbo zaključilo.
|
L46
|
C13.I11
|
T
|
CERSA
|
L49
|
C13.I12
|
T
|
Sklad ENISA za podjetništvo in MSP – pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci
|
L50
|
C13.I12
|
M
|
Sklad ENISA za podjetništvo in MSP – ministrstvo je dokončalo naložbe.
|
L52
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – InvestEU: Operacije financiranja ali naložbene operacije v višini najmanj 500 milijonov EUR, dodeljenih instrumentu, ki ga odobri naložbeni odbor InvestEU.
|
L57
|
C13.I13
|
T
|
Regionalni sklad za odpornost – druge vrstice: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (IV)
|
L60
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost – prispevek k podnebnim spremembam
|
L61
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost – neposredna javna proga: Zaključek projektov s strani javnih subjektov
|
L62
|
C13.I13
|
M
|
Regionalni sklad za odpornost – Ministrstvo za gospodarstvo in digitalni prehod je dokončalo naložbo
|
L65
|
C15.I9
|
T
|
Finančni instrument za čipe: Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci (II)
|
L66
|
C15.I9
|
M
|
Finančni instrument za čipe: Ministrstvo je naložbo zaključilo.
|
L67
|
C17.I10
|
T
|
Naložbe v kapitalsko podporo v zdravstvenem sektorju
|
L69
|
C17.I10
|
T
|
Izplačilo sredstev v obliki posojil za podporo zdravstvenemu ter letalskemu in vesoljskemu sektorju
|
L70
|
C17.I10
|
T
|
Povečanje zmogljivosti nacionalnega zdravstvenega sistema za raziskave in razvoj.
|
L73
|
C22.I6
|
T
|
Sklad za socialne učinke: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi)
|
L74
|
C22.I6
|
M
|
Sklad za socialne učinke: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
L76
|
C25.I2
|
T
|
Izvajanje projektov za digitalizacijo in razširjanje vsebin
|
L79
|
C25.I3
|
T
|
Sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO: Pravni sporazumi o financiranju, podpisani s končnimi upravičenci (vključno z lastniškimi skladi) (II).
|
L80
|
C25.I3
|
M
|
Sklad Avdiovizualnega vozlišča ICO: Ministrstvo je zaključilo naložbo
|
L81
|
C28.I1
|
T
|
Dokončanje ukrepov za prenovo stanovanjskih stanovanj, doseganje izboljšanja energijske učinkovitosti.
|
L82
|
C28.I1
|
T
|
Vzpostavitev EVS in polnilne infrastrukture
|
L85
|
C31.I7
|
M
|
Zaključek projektov razogljičenja, vključno s pilotnim projektom o skladu za spodbujanje podjetij k razogljičenju (pogodba na razliko za ogljik)
|
L88
|
C31.I8
|
T
|
Podporna shema za razogljičenje industrije (posojila): Pravni sporazumi, podpisani s končnimi upravičenci, ali objavljeni končni sklepi o dodelitvi.
|
|
|
Znesek obroka
|
28 248 020 381 EUR
|
ODDELEK 3: DODATNA UREDITEV
1.Ureditve za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost
Spremljanje in izvajanje spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost Španije sta določena v kraljevem zakonskem odloku 36/2020 z dne 30. decembra o odobritvi nujnih ukrepov za posodobitev javne uprave in izvajanje načrta za okrevanje (RDL 36/2020). Izvajajo se v skladu z naslednjimi ureditvami:
·Ustanovljena je bila komisija za okrevanje, preobrazbo in odpornost, ki združuje vse ministre, pristojne za načrt, predsedoval pa ji bo predsednik vlade. Ta Komisija je določila splošne smernice politike za razvoj in izvajanje načrta za oživitev gospodarstva ter spremlja njegovo izvajanje. Pri njegovem delu bo pomagal tehnični odbor 20 članov javne uprave, ki mu bo predsedoval generalni sekretariat za evropske sklade.
·Na novo ustanovljen generalni sekretariat za evropske sklade v okviru ministrstva za finance bo organ, pristojen za načrt v razmerju do Evropske komisije. Ta organ bo ključnega pomena za spremljanje predložitve zahtevkov za plačilo, ki bodo temeljili na doseganju mejnikov in ciljev.
·Spremenjeni načrt vključuje 419 mejnikov in ciljev, od katerih se večina nanaša na obdobje 2021–2023. Predlagani mejniki in cilji so jasni, predlagani kazalniki pa so ustrezni, sprejemljivi in zanesljivi.
·Medtem ko bo ministrstvo, pristojno za vsak ukrep, pristojno za ukrepanje za doseganje s tem povezanih mejnikov in ciljev v skladu s predvidenimi sredstvi, bo Generalni sekretariat za evropske sklade organ, ki pripravlja zahtevke za plačilo Evropski komisiji. Vsakemu zahtevku za plačilo se priloži izjava o upravljanju, ki temelji na poročilih, ki jih izdajo organi, pristojni za komponente. Poleg tega bo generalni nadzornik državne uprave (Intervención General de la Administración del Estado – IGAE) opravil preglede za potrditev doseganja mejnikov in ciljev ter doseženih rezultatov. Sredstva, dodeljena za izvajanje načrta, bodo vključena v proračun centralne vlade.
·Vzpostavljene so bile ureditve za vključitev ključnih akterjev v izvajanje načrta. Za načrt bo organizirana nova sektorska konferenca, katere cilj je usmerjanje sodelovanja med regijami, lokalnimi subjekti in centralno vlado za izvajanje načrta. Kar zadeva parlamentarni nadzor, člen 22 kraljeve uredbe-zakona 36/2020 določa, da vlada skupnemu parlamentarnemu odboru za Evropsko unijo vsako četrtletje poroča o napredku načrta za okrevanje, preobrazbo in odpornost.
2.Ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do osnovnih podatkov
Da bi Španija Komisiji zagotovila popoln dostop do ustreznih osnovnih podatkov, ima vzpostavljene naslednje ureditve:
Generalni sekretariat za evropske sklade (ministrstvo za finance) je kot koordinator španskega načrta za okrevanje in odpornost odgovoren za splošno izvajanje spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost, za zagotavljanje usklajevanja z drugimi ustreznimi organi v državi (vključno z zagotavljanjem skladnosti pri uporabi drugih sredstev EU), za spremljanje napredka pri mejnikih in ciljih, za nadzor in zagotavljanje izvajanja kontrolnih in revizijskih ukrepov ter za zagotavljanje vseh potrebnih poročil, zahtevkov za plačilo in priložene izjave o upravljanju. Generalni sekretariat za evropske sklade se opira na informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: kava), ki ministrstvom in drugim izvedbenim, kontrolnim in revizijskim organom omogoča, da kodirajo vse ustrezne informacije, vključno s poročanjem o mejnikih in ciljih ter kazalniki spremljanja, poročili o kontrolah in revizijah ter poročili o upravljanju izvajalskih organov, za katera se pričakuje, da bodo služila kot podlaga za izjave o upravljanju, ki bodo priložene zahtevkom za plačilo. Sistem omogoča tudi evidentiranje kvalitativnih finančnih informacij in drugih podatkov, na primer o končnih prejemnikih, izvajalcih in podizvajalcih. Organi zbirajo in hranijo tudi podatke o dejanskih lastnikih, ki jih gosti nacionalna davčna agencija.
Poleg tega je Španija v zvezi z mejnikom 173 ter zavezami o reviziji in kontrolah, sprejetimi v okviru prvega zahtevka za plačilo, sklenila dva sporazuma za lažjo izmenjavo informacij o dejanskih lastnikih tujih podjetij: enega med Generalnim svetom za notarske zadeve in davčno agencijo, drugi pa med slednjim in College of Property Registrars. Poleg tega je Španija izdala ministrski odlok (Order HFP/55/2023), s katerim je organe, pristojne za organizacijo pozivov, naj od tujih podjetij zahtevajo podatke o dejanskih lastnikih, za katera nacionalni organi nimajo informacij v svojih podatkovnih zbirkah.
Poleg tega je Španija izboljšala dostop do informacij o dejanskih lastnikih za namene nadzora. Španski organi so zlasti vzpostavili in usposobili informacijsko orodje za oceno tveganja, imenovano „MINERVA“, za sistematično kontrolo in preprečevanje navzkrižja interesov, pri čemer uporabljajo podatke dejanskih lastnikov.
V skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) 2021/241 Španija po izpolnitvi ustreznih dogovorjenih mejnikov in ciljev iz oddelka 2.1 te priloge Komisiji predloži ustrezno utemeljen zahtevek za plačilo finančnega prispevka. Španija zagotovi, da ima Komisija na zahtevo popoln dostop do ustreznih osnovnih podatkov, ki podpirajo ustrezno utemeljitev zahtevka za plačilo, tako za oceno zahtevka za plačilo v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) 2021/241 kot za namene revizije in kontrole.