EVROPSKA KOMISIJA
Strasbourg, 12.9.2023
COM(2023) 528 final
2023/0320(CNS)
Predlog
DIREKTIVA SVETA
o uvedbi sistema davčnih pravil države sedeža za mikro, mala in srednja podjetja ter spremembi Direktive 2011/16/EU
{SEC(2023) 308 final} - {SWD(2023) 301 final} - {SWD(2023) 302 final} - {SWD(2023) 303 final}
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
1. OZADJE PREDLOGA
•Razlogi za predlog in njegovi cilji
Predsednica Komisije Ursula von der Leyen je v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2022 priznala pomembnost sprejetja dodatnih ukrepov za olajšanje poslovanja malim in srednjim podjetjem (MSP) na notranjem trgu in napovedala „sveženj pomoči“ za MSP. Sveženj pomoči za MSP, ki ga je danes sprejela Komisija, prinaša prepotrebno podporo MSP, da zagotovijo denarni tok, poenostavijo poslovanje ter vlagajo in rastejo. Ta pobuda je del svežnja.
Sedanji sistemi obdavčitve podjetij v EU povzročajo precejšnjo stopnjo zapletenosti. To pomeni, da se podjetja soočajo z visokimi stroški izpolnjevanja obveznosti, ovirami pri čezmejnem poslovanju ter tveganji dvojne in/ali čezmerne obdavčitve, ki povzročajo davčno negotovost ter pogoste in dolgotrajne pravne spore. Te ovire pomenijo sorazmerno večje breme za MSP kot za velike skupine družb. MSP porabijo približno 2,5 % svojega prometa za izpolnjevanje svojih davčnih obveznosti (npr. davek od dohodkov pravnih oseb, DDV in davki iz dobička), medtem ko velika podjetja za to porabijo 0,7 %, saj lahko izkoristijo ekonomijo obsega. Če želijo MSP poslovati čezmejno, postanejo obdavčljiva v več kot eni državi članici takoj, ko s svojim poslovanjem v tujini ustanovijo stalno poslovno enoto (SPE). Izpolnjevanje teh obveznosti je povezano s fiksnimi stroški, kar pomeni oviro, ki lahko MSP prepreči razvoj čezmejnega poslovanja. To velja zlasti v začetni fazi širitve, ko so dejavnosti v tujini v glavnem pomožne dejavnosti primarnega poslovanja v državi izvora.
Zato je pomembno, da lahko MSP, ki načrtujejo rast in čezmejno širitev s stalnimi poslovnimi enotami, za izračun obdavčljivega izida teh enot v drugih državah članicah še naprej uporabljajo davčna pravila, ki jih poznajo. To bo tem MSP omogočilo, da lahko po tem, ko bodo upoštevala višino stroškov izpolnjevanja obveznosti in upravno zapletenost, ki je lahko posledica upoštevanja različnih davčnih pravil, sprejmejo najprimernejšo poslovno odločitev, in sicer, da za svoje poslovanje še naprej uporabljajo različne sklope davčnih pravil ali pa se odločijo za uporabo davčnih pravil države sedeža.
•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike
Evropska komisija je leta 2005 sprejela sporočilo, v katerem je opredelila možno rešitev za stroške izpolnjevanja obveznosti in druge davčne ovire, s katerimi se soočajo MSP. Predstavila je sistem „obdavčevanja po pravilih matične države“, ki temelji na zamisli o prostovoljnem vzajemnem priznavanju in sprejemanju davčnih pravil s strani držav članic EU. Sistem je bil zasnovan tako, da je prostovoljen tako za države članice kot za podjetja in bi se pilotno izvajal pet let. Njegovo področje uporabe je bilo širše. Zajemal je stalne poslovne enote in odvisne družbe ter zagotovil bolj zapleten davčni okvir, kot sta konsolidirana davčna osnova in porazdelitev davčne osnove na podlagi objektivnih dejavnikov. Vendar države članice nikoli niso izvedle priporočenih rešitev iz pilotnega projekta.
•Skladnost z drugimi politikami Unije
Predlog je v celoti skladen s politiko Komisije za podporo MSP. Komisija je začela leta 2020 izvajati strategijo za MSP za trajnostno in digitalno Evropo, v kateri je predlagala ukrepe, ki temeljijo na treh stebrih: razvoj zmogljivosti in podpora prehodu v trajnostnost in digitalizacijo, zmanjšanje regulativnega bremena in izboljšanje dostopa na trg ter izboljšanje dostopa do financiranja.
Predsednica Komisije Ursula von der Leyen je septembra 2022 v govoru o stanju v Uniji napovedala dodatne ukrepe, kot je sveženj pomoči za MSP, ki ga je danes sprejela Komisija in katerega del je ta pobuda. To bi moralo MSP zagotoviti prepotrebno podporo za zagotavljanje denarnega toka, izpolnjevanje regulativnih obveznosti ter naložbe in rast. Sporočilo o svežnju pomoči za MSP obravnava tudi dostop MSP do financiranja in spretnosti ter regulativni okvir, ki to omogoča. Sveženj vključuje tudi pregledana pravila o zamudah pri plačilih, katerih namen je izboljšati plačilno disciplino in zaščititi podjetja pred negativnimi učinki zamud pri plačilih v trgovinskih poslih.
Predlagana direktiva je s centraliziranimi postopki za vložitev informativnih davčnih napovedi, odmero in pobiranje davkov ter točko „vse na enem mestu“ prav tako popolnoma v skladu s ciljem Komisije glede racionalizacije in poenostavitve zahtev glede poročanja za podjetja in upravo, kot je navedeno v sporočilu o dolgoročni konkurenčnosti EU iz marca 2023 (COM(2023) 168 final).
Poleg tega unija kapitalskih trgov mobilizira čezmejne zasebne naložbe v podjetja vseh velikosti, kar dopolnjuje javno podporo in zmanjšuje odvisnost MSP od enega vira ali enega samega ponudnika financiranja.
Kot zadnje, a ne najmanj pomembno, Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta, s katero je bilo vzpostavljeno enotno digitalno vstopno mesto, določa splošna pravila za spletno zagotavljanje informacij, postopke in podporne storitve, pomembne za delovanje notranjega trga, da bi lahko MSP neposredno uživala prednosti notranjega trga brez nepotrebnega dodatnega upravnega bremena. Informacije o davčnih določbah iz te direktive bi morale biti v skladu z Uredbo (EU) 2018/1724 dostopne prek enotnega digitalnega vstopnega mesta tudi čezmejnim uporabnikom, in sicer v kategoriji L.5.
Zato je predlagana direktiva skladna s tem pristopom, saj MSP spodbuja k čezmejnemu širjenju in je namenjena doseganju tega, da stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti ne bi ovirali MSP pri polnem izkoriščanju prednosti notranjega trga, hkrati pa javnosti omogoča dostop do koristnih informacij.
2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST
•Pravna podlaga
Ta predlog spada na področje uporabe člena 115 Pogodbe o delovanju EU (PDEU). Namen pravil iz predloga je približati zakone in upravne predpise držav članic, saj ti neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga. Zato se sprejme po posebnem zakonodajnem postopku v skladu s tem členom in v obliki direktive. Unija si pristojnost na tem področju deli z državami članicami.
•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)
Podjetja EU na notranjem trgu vse pogosteje poslujejo čezmejno, vendar sedanji davčni okvir v EU sestavlja 27 različnih sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Ta množica pravil povzroča razdrobljenost in resno ovira poslovno dejavnost. Čezmejna podjetja se dejansko soočajo z visokimi stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti na notranjem trgu, saj morajo upoštevati različne pravne okvire. To velja zlasti za MSP, za katera so ti stroški sorazmerno veliko višji. Poleg tega obstoječe razlike med državami članicami povzročajo neskladja, ki lahko privedejo do dvojne (ne)obdavčitve.
Te težave so skupne vsem državam članicam in jih ni mogoče učinkovito obravnavati s posameznimi nacionalnimi ukrepi. Ker so predvsem posledica delovanja različnih davčnih sistemov, bi bili učinki različnih nacionalnih ukrepov nezadostni in neusklajeni. Podobno je lahko boljše sodelovanje sicer koristno, vendar je ta pristop večinoma dvostranski in omejen.
V tem okviru je lahko učinkovita le pobuda na ravni EU, ki zagotavlja poenostavitev in je edini primeren pravni instrument. Zapletenost in njene posledice bi se znatno zmanjšale, če bi obstajal okvir za poenostavitev za MSP, ki bi jim omogočal uporabo enega sklopa davčnih pravil, če bi se želela razvijati v tujini.
Ukrepanje na ravni EU bi imelo jasno dodano vrednost. Za MSP lahko poenostavitev učinkovito deluje le na podlagi priznanja, da se lahko za namene obdavčitve stalnih poslovnih enot, ki so le podaljšanje pravne osebnosti sedeža, za izračun davčne osnove v državah članicah „razširitve“, tj. državah, v katerih so stalne poslovne enote, uporabljajo davčna pravila države članice izvora (sedeža). Poleg tega bi lahko MSP namesto vložitve informativne davčne napovedi v vsaki državi članici, v kateri ima MSP davčno prisotnost s stalno poslovno enoto, izpolnila vse zahteve prek glavnega sedeža in samo v državi članici sedeža (vse na enem mestu). To je učinkovitejše tudi za davčne uprave, ki trenutno ločeno, a le z lastnimi sredstvi, ocenjujejo davčne obveznosti istih čezmejnih podjetij.
Ta pobuda je zato v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) PDEU, saj ciljev ni mogoče zadovoljivo doseči s posameznimi nacionalnimi ukrepi, skupni pristop za vse države članice pa bi imel največje možnosti za doseganje zastavljenih ciljev.
•Sorazmernost
Predvideni ukrepi ne presegajo minimuma, potrebnega za olajšanje čezmejnega poslovanja MSP in tako zagotavljajo pravilno delovanje notranjega trga. Zato so v skladu z načeli sorazmernosti. Področje uporabe predlaganega ukrepa se nanaša le na izračun obdavčljivega izida v omejenih primerih brez harmoniziranja davčnih pravil v državah članicah. Stalne poslovne enote nimajo pravne osebnosti, ki bi bila ločena od sedeža samega. Predstavljajo davčno prisotnost MSP v drugi državi članici, kar pa ustvarja pravice do obdavčitve za državo članico, v kateri je taka stalna poslovna enota. Predlog ne predpisuje harmonizacije sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb, temveč le določa možnost, da MSP v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo prek stalnih poslovnih enot, za izračun obdavčljivega izida uporabijo en sam sklop davčnih pravil (tj. pravila države članice sedeža). Sistem temelji na vzajemnem priznavanju in sprejemanju davčnih predpisov med državami članicami za MSP s stalnimi poslovnimi enotami. Poleg tega takšna poenostavitev ni obvezna za vsa upravičena MSP. Davčne stopnje in politike izvrševanja bodo še naprej v pristojnosti držav članic, v katerih so stalne poslovne enote. Zato je ta pobuda tudi v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5(3) PDEU, saj njena vsebina in oblika ne presegata tistega, kar je potrebno in sorazmerno z zastavljenimi cilji.
•Izbira instrumenta
Gre za predlog direktive, ki je edini pravni instrument, dovoljen v skladu s pravno podlago (člen 115 PDEU).
3.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA
•Rezultati posvetovanj z deležniki
Službe Komisije so v okviru širšega svežnja Poslovanje v Evropi: okvir za obdavčitev dohodkov (BEFIT) začele javno posvetovanje, ki je zajemalo tudi vidike, pomembne za MSP. Vsi prejeti prispevki so bili ustrezno upoštevani, tudi v zvezi z MSP.
Posvetovanje z deležniki MSP je bilo izvedeno na sestanku z mrežo odposlancev za MSP, ki je strokovna skupina, s katero se Komisija redno posvetuje, izmenjana pa so bila tudi mnenja o možnostih, predvidenih posebej za MSP, ki poslujejo čezmejno.
•Ocena učinka
Poročilo o oceni učinka, priloženo temu predlogu, temelji na osnutku poročila o oceni učinka, ki ga je pregledal Odbor za regulativni nadzor in o katerem se je razpravljalo na ustreznem sestanku 24. maja 2022. Odbor za regulativni nadzor je v mnenju z dne 26. maja 2023 navedel priporočila.
Ugotovljeno je bilo, da morajo biti pobude, ocenjene v poročilu, za katerega je Odbor za regulativni nadzor izdal pozitivno mnenje s pridržkom, predstavljene kot ločeni predlogi. Zato je v navedenem poročilu o oceni učinka ocenjen le učinek tega predloga.
Poročilo o oceni učinka k temu predlogu natančno predstavlja analizo o MSP iz pregledanega osnutka ocene učinka in vključuje priporočila Odbora za regulativni nadzor v zvezi s tem.
V poročilu je preučen učinek predloga na podlagi več možnosti politike, od katerih so ocenjene tri:
V okviru izhodiščnega scenarija (ohranitev obstoječega stanja) bi se ohranil sedanji okvir politike. To pomeni, da bi imela EU še naprej 27 različnih sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb in za MSP z davčno prisotnostjo v drugih državah članicah ne bi bila ponujena nobena upravna poenostavitev. To bi še naprej oviralo dobro delovanje notranjega trga, saj bi se MSP še naprej soočala z nesorazmerno višjimi stroški izpolnjevanja obveznosti in neenakimi konkurenčnimi pogoji. V primerjavi z možnostmi politike bi to pomenilo gospodarsko izgubo zaradi še naprej premajhne udeležbe MSP na notranjem trgu.
Možnost 1: Neobvezni sistem uporabe davčnih pravil države sedeža za MSP s stalnimi poslovnimi enotami
Možnost je, da se v področje uporabe predloga vključijo samo MSP s stalnimi poslovnimi enotami v drugih državah članicah, ne pa tudi MSP z odvisnimi družbami. Taka MSP bi imela prek stalnih poslovnih enot davčno prisotnost v eni ali več drugih državah članicah. Pri tej možnosti se predlaga, da se obdavčljivi izidi vsake stalne poslovne enote MSP izračunajo v skladu z veljavnimi pravili države sedeža, če se MSP odloči za uporabo tega sistema. MSP bi se morala izrecno odločiti za uporabo sistema. Da bi preprečili izogibanje pravilom, bi poleg njih veljala zahteva, da mora MSP, ki se odloči za ta sistem, uporabljati pravila države sedeža določeno minimalno obdobje, na primer pet let. Poleg tega bodo lahko MSP vsakih pet let brez omejitev podaljšala svojo izbiro, če bodo še naprej izpolnjevala zahteve za upravičenost. Namen upravičenosti, pa tudi določb o prenehanju, je odvračanje od zlorab in morebitnih praks davčnega načrtovanja, kot je nameren prenos sedeža v davčno jurisdikcijo z nizko davčno stopnjo.
Možnost 2: Neobvezni sistem uporabe davčnih pravil države sedeža za MSP s stalnimi poslovnimi enotami in odvisnimi družbami.
Druga možnost pa je, da se upravičenim MSP omogoči uporaba istega sklopa pravil za izračun obdavčljivih izidov tako stalnih poslovnih enot kot odvisnih družb. Podobno bi se ti nato izračunali na podlagi pravil, ki se uporabljajo v državi članici sedeža ali glavne uprave. S tem bi se področje uporabe predloga razširilo tudi na skupine subjektov. Analiza tehničnih elementov je enaka kot pri prvi možnosti, vendar so posledice različne, in sicer odvisno od tega, ali se skupna pravila uporabljajo za odvisne družbe ali stalne poslovne enote, saj so prva ločene pravne osebe, druge pa so del istega pravnega subjekta kot sedež.
V oceni učinka je bilo ugotovljeno, da je prednostna možnost možnost 1. Izkazalo se je, da ni le uspešna pri doseganju specifičnih ciljev pobude, ampak izkazuje tudi učinkovitost, saj je njeno omejeno področje uporabe zamejeno tako, da vključuje samo tista MSP s stalnimi poslovnimi enotami v drugi državi članici, ki so dejansko v začetni fazi širitve.
Za MSP, ki morda načrtujejo širjenje čez mejo in jih pri tem zadržuje možnost visokih stroškov izpolnjevanja obveznosti, bi poenostavitev na splošno obravnavala cilje. Pravila za MSP, ki spadajo na področje uporabe, niso obvezna, zato jih lahko uporabljajo tista, ki jim lahko koristijo, kar bi moralo tem MSP prinesti učinkovitost.
Pričakuje se lahko, da bodo MSP, ki se želijo širiti prek meja, to najverjetneje storila najprej prek stalne poslovne enote, namesto da bi takoj ustanovila ločen pravni subjekt v skladu s pravom družb drugih držav članic. Slednje bi pomenilo tudi dodatne stroške izpolnjevanja obveznosti. Zato bi bila ta možnost učinkovita tudi pri spodbujanju čezmejne širitve in zlasti pri odpravljanju davčnih ovir, ki bi lahko ovirale polno udeležbo MSP na notranjem trgu.
Ocena učinka vključuje analizo stroškov in koristi pobude, ki naj bi bila pozitivna. Med koristmi za MSP v okviru te možnosti lahko poenostavitve, ki bi jih uvedla pobuda, zmanjšajo sedanje stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti na podjetje in pričakuje se, da bodo spodbudile naložbe in rast z več čezmejnega poslovanja. Koristi se pričakujejo tudi na strani davčnih uprav, in sicer kot prvo z obravnavo informativnih davčnih napovedi, davčnih odmer in pobiranjem davkov prek točke „vse na enem mestu“, kot drugo pa z zmanjšanjem tveganja goljufij ali zlorab z obstojem enotnega sistema. Trenutno je možnost nepravilnosti in goljufije za davčnega zavezanca s stalnimi poslovnimi enotami v več državah članicah večja, kot če bi se davčni zavezanec ukvarjal z eno samo davčno upravo; revizije in kontrole bi bile enostavnejše in strožje.
Stroškov predloga ni mogoče natančno oceniti, ker predlog nima precedensa in ni specifičnih podatkov, ki bi jih bilo mogoče zanesljivo uporabiti za pripravo natančnih ocen. Kljub temu so v poročilu opisani potencialni stroški za MSP in davčne uprave, navedene pa so tudi nekatere ocene. Ocenjuje se, da so stroški majhni v primerjavi z ocenjenimi koristmi, ki izhajajo iz poenostavitve. Te ocene so na voljo v Prilogi 3 k poročilu o oceni učinka.
•Primernost in poenostavitev ureditve
Namen predloga je zmanjšati regulativno breme za davčne zavezance in davčne uprave. Stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti so breme za MSP in njihovo zmanjšanje bo velika prednost pri uvedbi pobude. Ocenjeno zmanjšanje stroškov izpolnjevanja obveznosti je navedeno v poročilu o oceni učinka.
Za sorazmerno doseganje ciljev pobude je prednostna možnost možnost 1. MSP s stalnimi poslovnimi enotami v drugi(h) državi(-ah) članici(-ah) bodo imela možnost, da za izračun obdavčljivega izida svojih stalnih poslovnih enot uporabljajo davčna pravila države sedeža. Ta možnost izbire, ki je prepuščena davčnemu zavezancu, bi morala učinkovito zmanjšati regulativna bremena. MSP se bodo verjetno odločila za to možnost, kadar jim bo poenostavitev, ki jo ponujajo pravila, koristila. V nasprotnem primeru bodo še naprej uporabljala obstoječa pravila. Na ta način področje uporabe predloga zagotavlja, da ostajajo stroški izpolnjevanja obveznosti za MSP nizki. Kot zadnje, ker je predlog namenjen predvsem obravnavanju potreb čezmejnih podjetij, ki so davčno prisotna v več kot eni državi članici, številna mikropodjetja dejansko ne bodo vključena v področje uporabe.
Tudi davčnim upravam, zlasti upravam držav članic gostiteljic, bi moralo koristiti pričakovano zmanjšanje delovne obremenitve, saj bodo vložitev informativne davčne napovedi, odmera in pobiranje davkov centralizirani v državi članici sedeža. Ta dodatna delovna obremenitev za slednje se bo do neke mere izravnala z manjšim številom sporov in postopkov, ki so trenutno posledica uporabe različnih sklopov pravil za isti dohodek ali transakcije.
•Temeljne pravice
Pričakuje se, da ta predlog ne bo znatno vplival na temeljne pravice. Predlagani ukrepi so združljivi s pravicami, svoboščinami in načeli iz Listine EU o temeljnih pravicah 15. Člen 18 predloga bo izrecno zagotovil varstvo osebnih podatkov. Predlog bo z izenačitvijo konkurenčnih pogojev, odpravo čezmejnih ovir in zagotavljanjem večje davčne gotovosti prispeval tudi k preprečevanju vsakršne diskriminacije ali neupravičenega omejevanja svoboščin, povezanih z opravljanjem poslovnih dejavnosti.
4. PRORAČUNSKE POSLEDICE
Za podrobnosti glej oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženo predlogu. Zaradi tega predloga niso predvidene večje proračunske posledice, saj so te posledice omejene na izmenjavo informacij med sedežem in državami članicami gostiteljicami.
5. DRUGI ELEMENTI
•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja
Komisija bo pregledala stanje v državah članicah pet let po začetku uporabe pravil direktive in objavila poročilo.
Za namene spremljanja in ocenjevanja izvajanja direktive bo treba državam članicam na začetku zagotoviti čas in vso potrebno pomoč, da bodo lahko pravilno izvajale pravila EU. Komisija bo ocenila uporabo te direktive pet let po začetku njene veljavnosti in poročala Svetu o njenem delovanju. Po potrebi se lahko poročilu priloži predlog za spremembo direktive. Države članice bi morale Komisiji zagotoviti vse ustrezne informacije, ki jih imajo in so lahko potrebne namene ocenjevanja.
Poleg ocenjevanja se bosta uspešnost in učinkovitost pobude redno in stalno spremljali z uporabo naslednjih vnaprej določenih kazalnikov: stroški izpolnjevanja obveznosti za MSP glede na njihov promet in primerljiva MSP, ki ne uporabljajo predlagane poenostavitve; število MSP, ki so se odločila za sodelovanje; število MSP, ki so se razširila čez mejo z ustanovitvijo stalne poslovne enote; število MSP, ki so zapustila področje uporabe z ustanovitvijo odvisne družbe; promet MSP, ki so vključena v področje uporabe, v primerjavi s primerljivimi MSP, ki ne uporabljajo predlagane poenostavitve.
•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga
Predmet urejanja
Direktiva določa poenostavljen pristop k obdavčitvi samostojnih MSP, ki poslujejo čezmejno v EU, v zvezi z njihovimi stalnimi poslovnimi enotami v drugih državah članicah. Ta poenostavljeni pristop se imenuje „obdavčitev po pravilih države sedeža“ (člen 1). Taka rešitev je omejena na davčna pravila za izračun obdavčljivega izida stalnih poslovnih enot in ne posega v pravila o socialni varnosti, ki se uporabljajo v državi članici stalne poslovne enote, niti ne vpliva na obstoječe dvostranske konvencije o izogibanju dvojnemu obdavčevanju.
Področje uporabe
Področje uporabe pravil je omejeno na samostojna MSP, ki poslujejo izključno prek stalnih poslovnih enot v eni ali več državah članicah (člen 2).
Zahteve za upravičenost, možnost in izključitve
Upravičena MSP bodo imela možnost, da obdavčljive izide svojih stalnih poslovnih enot izračunajo le na podlagi davčnih pravil države članice, v kateri imajo sedež, medtem ko bodo veljavne davčne stopnje ostale davčne stopnje tistih držav članic, v katerih se nahajajo stalne poslovne enote. Vendar sta ta možnost in njeno podaljšanje strogo omejeni z zahtevami za upravičenost, katerih namen je obravnavati morebitna tveganja izogibanja pravilom (člena 3 in 9). Ta možnost se izvaja pet let (člen 7), razen če se medtem spremeni naslov sedeža ali če skupni promet stalnih poslovnih enot postane vsaj trikrat večji od prometa sedeža (člen 8); v tem primeru se prenehajo uporabljati davčna pravila sedeža.
Ob koncu vsakega petletnega obdobja bodo lahko MSP podaljšala svojo izbiro za naslednjih pet let brez omejitev, če bodo še naprej izpolnjevala zahteve za upravičenost (člen 9).
Določbe o upravičenosti in prenehanju so zasnovane tako, da odvračajo od zlorab in morebitnih praks davčnega načrtovanja, kot je nameren prenos sedeža v državo članico s privlačnimi značilnostmi v njenem davčnem sistemu, ki zagotavljajo nizko obdavčitev. Če se samostojno MSP odloči ustanoviti odvisno družbo ali če je skupni promet njegovih stalnih poslovnih enot vsaj dvakrat večji od prometa sedeža ali če se v celoti preneha šteti za MSP, po izteku petletnega obdobja ne more podaljšati uporabe davčnih pravil sedeža (člen 10).
Centralizirani postopki
Točka „vse na enem mestu“ bo MSP, ki so vključena v področje uporabe, omogočila, da sodelujejo samo z davčno upravo države članice, v kateri imajo sedež, tako pri postopku odločitve za to možnost kot pri izpolnjevanju obveznosti glede vložitve informativne davčne napovedi in plačilu davkov (členi 6, 9, 11 in 14). „Vložniški subjekt“ za vse stalne poslovne enote bo sedež MSP. MSP bodo tako pri davčni upravi svojega sedeža (v nadaljnjem besedilu: organ za vložitev) predložila eno samo informativno davčno napoved (člen 11). Ta davčna uprava bo nato prenesla nastale prihodke od davkov v vsako državo članico, v kateri ima MSP stalno poslovno enoto (člen 14). Tak pristop bo odpravil zapletenost in s tem povezane stroške ukvarjanja z več davčnimi sistemi in davčnimi upravami.
Država članica sedeža bo uporabila stopnje, ki se uporabljajo v državah članicah, v katerih ima MSP stalne poslovne enote, in nato nastale prihodke od davkov prenesla tem državam članicam (člen 12).
Predvidena je pravočasna in racionalizirana izmenjava informacij med zadevnimi davčnimi organi (člena 11 in 14), zlasti z uporabo obstoječega okvira, vzpostavljenega z direktivo o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja. Takšna izmenjava je prilagojena tako, da ustreza potrebam in namenu poenostavitve, ki ga zasleduje ta direktiva.
Revizije, pritožbe in spori
Vsaka država članica je še naprej pristojna za revidiranje stalnih poslovnih enot v svoji jurisdikciji in lahko zahteva tudi skupne revizije, v katerih država članica naslovnica mora sodelovati (člen 13).
Nazadnje je sestavni del tega dejstvo, da lahko taka neobvezna uporaba pravil v omejenih primerih povzroči tveganje za izkrivljanje konkurence, saj lahko za primerljiva podjetja na koncu veljajo različna pravila obdavčitve. Vendar bodo koristi jasno odtehtale ta tveganja, zlasti pa bo sistem nadomestil dodatne in znatne stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti, ki bi jih sicer imela MSP s stalnimi poslovnimi enotami.
2023/0320 (CNS)
Predlog
DIREKTIVA SVETA
o uvedbi sistema davčnih pravil države sedeža za mikro, mala in srednja podjetja ter spremembi Direktive 2011/16/EU
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 115 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,
v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)V Uniji trenutno ni skupnega pristopa k izračunu davčne osnove za podjetja. Podjetja EU morajo zato upoštevati pravila različnih sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb, odvisno od države članice, v kateri poslujejo.
(2)Soobstoj in medsebojno delovanje 27 različnih sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb v Uniji povzročata zapletenost izpolnjevanja davčnih obveznosti in neenake konkurenčne pogoje za podjetja. To stanje bolj vpliva na MSP kot na večje davčne zavezance in je postalo očitnejše, saj sta globalizacija in digitalizacija gospodarstva znatno spremenili dojemanje meja in poslovnih modelov. Poskusi vlad, da bi se prilagodile tej novi realnosti, so privedli do razdrobljenega odziva držav članic, kar je povzročilo nadaljnja izkrivljanja na notranjem trgu. Poleg tega različni pravni okviri neizogibno povzročajo različne prakse davčnih uprav v državah članicah. To pogosto vključuje dolgotrajne postopke, za katere sta značilni nepredvidljivost in nedoslednost, ter visoke stroške izpolnjevanja obveznosti.
(3)Zaradi različnih načinov poslovanja na notranjem trgu so za različna podjetja potrebne različne rešitve za reševanje sedanjih izzivov, ki jih predstavlja njihovo čezmejno poslovanje. Za manjša podjetja, ki niso del skupine, je čezmejno širjenje težje kot za večja podjetja. Zato je za ta manjša podjetja soočanje z zapletenimi postopki in visokimi stroški izpolnjevanja obveznosti bolj obremenjujoče. Posledično je očitno, da mikro, mala in srednja podjetja v začetnih fazah širitve potrebujejo rešitev, kot je poenostavljen mehanizem za izračun njihovega obdavčljivega izida, kadar poslujejo čezmejno izključno prek stalnih poslovnih enot.
(4)Da bi odpravili davčno negotovost in težave pri spoštovanju pravil nepoznanega davčnega sistema pri poslovanju v drugi državi članici ali drugih državah članicah (kar je eden od ključnih dejavnikov, ki ovirajo širitev MSP v tujino), bi bilo treba obdavčljivi izid stalnih poslovnih enot izračunati na podlagi pravil države članice, v kateri je sedež (glavna uprava MSP) rezident za davčne namene. To pomeni tudi, da bi se še naprej uporabljala tudi načela, ki urejajo pripisovanje dohodka stalni poslovni enoti, določena v veljavni dvostranski konvenciji o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, sklenjeni med državo članico stalne poslovne enote in državo članico sedeža. Za zagotovitev, da bodo vsa nova pravila vir poenostavitve za MSP, bi morala biti njihova uporaba neobvezna in torej prepuščena izbiri davčnega zavezanca.
(5)Da bi preprečili zlorabe na davčnem področju, so oblikovana posebna pravila proti davčnim zlorabam, na primer za obravnavanje tveganj izogibanja davkom, povezanih s prenosom davčnega rezidentstva MSP, in s tem za preprečitev, da bi se lokacija sedeža določila na podlagi davčnih razlogov. V skladu s tem bi bilo treba spremljati gibanje prometa, pripisanega stalni poslovni enoti ali stalnim poslovnim enotam, da se njihovo poslovanje ohrani kot sekundarna dejavnost glede na glavno dejavnost, ki bi jo moral opravljati sedež. Na ta način ne bi bilo mogoče zlorabljati pravil z vzpostavljanjem praznih sedežev, medtem ko se večina poslovnih dejavnosti izvaja v tujini. Prav tako bi morali veljati strogi pogoji za upravičenost do sistema davčne poenostavitve ter prenehanje in podaljšanje uporabe te možnosti. Taki pogoji bi morali biti povezani z zahtevami v zvezi s prometom sedeža v primerjavi s prometom stalnih poslovnih enot. Cilj bi bil dodatno poudariti, da je lahko poslovanje, ki se izvaja prek stalnih poslovnih enot, le razširitev glavne dejavnosti sedeža. Poleg tega bi morala imeti možnost uporabe okvira za davčno poenostavitev, ko je enkrat izbrana, obvezno trajanje uporabe, da se preprečijo primeri pogostega premikanja sedeža zaradi izkoriščanja občasnih in kratkoročnih davčnih ugodnosti.
(6)Mednarodni ladijski promet je poseben sektor dejavnosti, za katerega v več državah članicah veljajo posebni davčni režimi. Ti režimi večinoma zajemajo izračun davčne osnove na podlagi tonaže (tj. nosilne zmogljivosti) upravljanih ladij in ne na podlagi dejanskih dobičkov ali izgub, ki jih je imela družba. Na tej podlagi bi bilo treba MSP, ki ustvarjajo dohodek iz dejavnosti ladijskega prevoza, za katerega velja režim davka na tonažo, izključiti iz možnosti uporabe pravil za poenostavitev za MSP v zvezi s takšnim dohodkom, pripisanim stalni poslovni enoti. S to izključitvijo bi se izognili dodatnim zapletom, ki bi po pričakovanjih nastali zaradi medsebojnega delovanja okvira za poenostavitev davka za MSP in režimov davka na tonažo. Poleg tega bi se taki morebitni zapleti zdeli nesorazmerni glede na to, da v nekaterih državah članicah ni takih posebnih davčnih režimov. Noben drug sektor dejavnosti ne bi bil izključen iz področja uporabe direktive.
(7)Namen predloga je zagotoviti znatno poenostavitev postopkov, zato bi bilo treba vzpostaviti točko „vse na enem mestu“, pri čemer bi se vložitev informativnih davčnih napovedi, priprava davčne odmere in pobiranje davka, ki ga morajo plačati stalne poslovne enote, urejali prek enega samega davčnega organa (v nadaljnjem besedilu: organ za vložitev), tj. davčnega organa v državi članici sedeža. Ob polnem spoštovanju suverenosti držav članic v davčnih zadevah bi revizije, pritožbe in postopki reševanja sporov ostali predvsem v nacionalni pristojnosti in v skladu s postopkovnimi pravili zadevne države članice. Za podporo delovanju točke „vse na enem mestu“ bi bilo ključno zagotoviti skupne revizije, ki bi državi članici sedeža nalagale obveznost sodelovanja, če davčni organ stalne poslovne enote zahteva revizijo, ki zajema izračun obdavčljivega izida davčnega zavezanca.
(8)Da bi preprečili razdrobljenost področja uporabe, ki bi bila lahko posledica nacionalnih posebnosti, so v področje uporabe zajeta MSP, ki so opredeljena v Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013.
(9)Da bi lahko zadevne države članice pravočasno dostopale do ustreznih davčnih informacij, bi se morale te izmenjevati avtomatično prek skupnega komunikacijskega omrežja, ki ga je razvila Unija. Direktivo Sveta 2011/16/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(10)Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila za zagotovitev enotnih pogojev za sporočanje in izmenjavo ustreznih informacij za davčne namene med državami članicami, za pobiranje in prenos davkov ter za pregled delovanja sistema davčne poenostavitve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.
(11)Poleg tega bi morale biti informacije o davčnih določbah iz te direktive dostopne prek enotnega digitalnega vstopnega mesta v skladu z Uredbo (EU) 2018/1724, da bi lahko MSP neposredno uživala koristi notranjega trga brez nepotrebnega dodatnega upravnega bremena. Enotno digitalno vstopno mesto zagotavlja vse na enem mestu za čezmejne uporabnike za spletno zagotavljanje informacij, postopkov in storitev pomoči, pomembnih za delovanje notranjega trga.
(12)Zaradi spreminjanja določenih nebistvenih elementov te direktive bi bilo treba Komisiji dati pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s posodabljanjem prilog I do IV o pravnih oblikah MSP in davkih na dobičke (ki veljajo za te oblike MSP), kot je ustrezno, da se vključijo prihodnje pravne oblike ali davki s podobnimi značilnostmi, kot jih imajo navedeni v prilogah I do IV. V tem kontekstu je še zlasti pomembno, da se Komisija med pripravo ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da ta posvetovanja potekajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.
(13)Ker je ustrezno izvajanje predlaganih pravil v vsaki državi članici bistveno za zaščito davčne osnove drugih držav članic, bi morala tako izvajanje in izvrševanje spremljati Komisija. Države članice bi morale v ta namen Komisiji redno sporočati specifične informacije, vključno s statističnimi podatki, o izvajanju in izvrševanju nacionalnih ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, na svojem ozemlju. Za oceno učinkovitosti predlaganih novih pravil bi morala Komisija pripraviti oceno na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, in drugih razpoložljivih podatkov ter ji po potrebi priložiti predlog za spremembo pravil. Poročilo Komisije bi se moralo objaviti.
(14)Države članice lahko osebne podatke na podlagi te direktive obdelujejo izključno za namene preverjanja zahtev za upravičenost ali določitve obveznosti stalnih poslovnih enot za davek. Vsaka obdelava osebnih podatkov za ta namen bi morala potekati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.
(15)Določeno je obdobje hrambe, ki državam članicam omogoča, da upoštevajo večino pravil o zastaranju, s čimer se tesno sledi tovrstnim nacionalnim pravilom glede začetka ali začasne prekinitve obdobja hrambe. Vendar obdobje hrambe ne bi smelo presegati tistega, kar je potrebno za zagotovitev, da lahko pristojni davčni organi določijo obveznosti za davke, kar bi pomenilo ravnovesje med zmožnostjo davčnega organa, da zagotovi ustrezno odmero in pobiranje davkov, ter pravico davčnih zavezancev do pravne varnosti.
(16)Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Njen namen je zlasti zagotoviti dosledno spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov in svobode gospodarske pobude.
(17)V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal […].
(18)Ker cilja te direktive, in sicer poenostavitve davčnih pravil za določena MSP, ki delujejo na notranjem trgu prek stalnih poslovnih enot, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se zaradi obstoječih izzivov, ki jih povzroča medsebojno delovanje 27 različnih sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –
SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
Ta direktiva določa pravila za izračun obdavčljivega izida stalnih poslovnih enot MSP, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(1) (v nadaljnjem besedilu: davčna pravila države sedeža).
Člen 2
Področje uporabe
1.Ta direktiva se uporablja za MSP, ki izpolnjujejo naslednja merila:
(a)ustanovljena so v skladu z zakonodajo države članice in imajo eno od oblik iz prilog I in II;
(b)so rezidenti države članice za davčne namene v skladu z davčno zakonodajo te države članice, vključno z njenimi dvostranskimi konvencijami o izogibanju dvojnemu obdavčevanju;
(c)so neposredno ali na ravni svojih lastnikov zavezana davkom na dobiček iz prilog III in IV ali kateremu koli drugemu davku s podobnimi značilnostmi;
(d)izpolnjujejo pogoje za mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Direktivi 2013/34/EU;
(e)v drugih državah članicah poslujejo izključno prek ene ali več stalnih poslovnih enot;
(f)niso del konsolidirane skupine za namene finančnega računovodenja v skladu z Direktivo 2013/34/EU in predstavljajo samostojno podjetje, ki izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:
–ni povezano podjetje v smislu člena 2(13) Direktive 2013/34/EU;
–niso povezano podjetje v smislu člena 3(3) Priporočila Komisije 2003/361/EC;
2.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za spremembo prilog I do IV, da se upoštevajo spremembe zakonodaje držav članic v zvezi s:
(a)pravnimi oblikami subjektov, ustanovljenih v skladu z zakonodajo države članice (prilogi I in II);
(b)davki na dobiček ali katerimi koli drugimi davki s podobnimi značilnostmi, ki so jih ti subjekti dolžni plačati neposredno ali na ravni svojih lastnikov (prilogi III in IV).
3.Ta direktiva ne vpliva na pravico države članice, v kateri je stalna poslovna enota, da določi veljavno davčno stopnjo, niti na uporabo dvostranskih konvencij o izogibanju dvojnemu obdavčevanju ali pravila o socialni zaščiti delavcev v državi članici stalne poslovne enote.
Člen 3
Opredelitev pojmov
V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1)„stalna poslovna enota“ pomeni stalno mesto poslovanja, ki se nahaja v drugi državi članici, kot je opredeljeno v ustrezni dvostranski konvenciji o izogibanju dvojnemu obdavčevanju ali, če te ni, v nacionalni zakonodaji;
(2)„sedež“ pomeni MSP iz člena 2(1), ki deluje v drugi državi članici ali drugih državah članicah izključno prek ene ali več stalnih poslovnih enot;
(3)„država članica sedeža“ pomeni državo članico, v kateri je MSP iz člena 2(1) rezident za davčne namene;
(4)„davčna pravila države sedeža“ pomenijo davčna pravila države članice sedeža, ki se uporabljajo za izračun obdavčljivega izida sedeža in njegovih stalnih poslovnih enot;
(5)„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri je stalna poslovna enota MSP iz člena 2(1);
(6)„obdavčljivi izid stalne poslovne enote“ pomeni obdavčljivi dohodek ali izgubo, izračunana v skladu z davčnimi pravili države sedeža;
(7)„organ za vložitev“ pomeni pristojni davčni organ v državi članici sedeža;
(8)„informativna davčna napoved po pravilih države sedeža“ pomeni informativno davčno napoved, ki jo vloži MSP iz člena 2(1) in vsebuje obdavčljive izide sedeža in stalne poslovne enote oziroma stalnih poslovnih enot, izračunane v skladu z davčnimi pravili države sedeža.
POGLAVJE II
Obdavčitev po pravilih sedeža
Člen 4
Zahteve za upravičenost
1.Sedež se lahko odloči za uporabo davčnih pravil države sedeža v zvezi s svojimi stalnimi poslovnimi enotami v drugih državah članicah, če izpolnjuje naslednje zahteve:
(a)skupni promet njegovih stalnih poslovnih enot v zadnjih dveh davčnih letih ni presegel zneska, enakega dvakratnemu prometu, ki ga je ustvaril sedež;
(b)v zadnjih dveh davčnih letih je bil rezident za davčne namene v državi članici sedeža;
(c)v zadnjih dveh davčnih letih je izpolnjeval pogoje iz člena 2(1), točka (d).
2.Če se sedež odloči za uporabo davčnih pravil države sedeža v skladu z odstavkom 1, ta pravila uporablja za vse svoje stalne poslovne enote v drugih državah članicah. Če ustanovi novo stalno poslovno enoto v drugi državi članici, za tako stalno poslovno enoto od njene ustanovitve uporablja davčna pravila države sedeža.
Člen 5
Izključitev iz uporabe davčnih pravil države sedeža
Kadar sedež ustvarja dohodek iz dejavnosti ladijskega prevoza in za ta dohodek v državi članici sedeža velja režim davka na tonažo, je tak sedež izključen iz uporabe davčnih pravil države sedeža v zvezi z njegovimi stalnimi poslovnimi enotami v drugih državah članicah, kolikor te dejavnosti ustvarjajo dohodek iz dejavnosti ladijskega prevoza.
Člen 6
Uveljavljanje možnosti uporabe davčnih pravil države sedeža
1.Sedež, ki se odloči, da bo za svoje stalne poslovne enote uporabljal davčna pravila države sedeža, o svoji izbiri skupaj z imenom države članice gostiteljice obvesti organ za vložitev. Obvestilo se pošlje vsaj tri mesece pred koncem davčnega leta, ki je pred davčnim letom, v katerem želi to MSP začeti uporabljati davčna pravila države sedeža.
2.Organ za vložitev preveri, ali so izpolnjene zahteve za upravičenost iz člena 4, in o svojih ugotovitvah obvesti sedež v dveh mesecih po obvestilu iz odstavka 1.
3.Če so zahteve za upravičenost izpolnjene, organ za vložitev davčne organe držav članic gostiteljic v dveh mesecih od obvestila iz odstavka 1 obvesti, da se obdavčljivi izid zadevnih stalnih poslovnih enot od naslednjega davčnega leta izračunava v skladu z davčnimi pravili države sedeža, kot se uporabljajo v državi članici sedeža. Davčni organi držav članic gostiteljic organu za vložitev sporočijo veljavne davčne stopnje.
Informacije iz prvega pododstavka se sporočijo z avtomatično izmenjavo informacij iz člena [8ae] Direktive 2011/16/EU.
Država članica gostiteljica lahko izpodbija odločitev organa za vložitev v zvezi z izpolnjevanjem zahtev za upravičenost v skladu z določbami člena 13. MSP lahko začnejo uporabljati davčna pravila države sedeža ne glede na take postopke.
Če organ za vložitev ugotovi, da pogoji za upravičenost niso izpolnjeni, o tem obvesti sedež v dveh mesecih od obvestila iz odstavka 1, sedež pa se lahko zoper to odločitev pritoži v skladu z nacionalno zakonodajo.
4.Kadar država članica gostiteljica ugotovi, da prisotnost MSP na njenem ozemlju izpolnjuje pogoje za stalno poslovno enoto, o tem obvesti organ za vložitev. Na podlagi teh informacij organ za vložitev obvesti pristojni davčni organ države članice gostiteljice o tem, ali sedež v zvezi s svojimi stalnimi poslovnimi enotami uporablja davčna pravila države sedeža.
Člen 7
Trajanje možnosti uporabe davčnih pravil države sedeža
1.Sedež, ki se je odločil, da bo za svoje stalne poslovne enote v eni ali več državah članicah gostiteljicah uporabljal davčna pravila države sedeža, ta pravila uporablja pet davčnih let.
2.Ob koncu obdobja iz odstavka 1 se davčna pravila države sedeža prenehajo uporabljati za stalne poslovne enote v državi članici gostiteljici, razen če sedež organ za vložitev obvesti o podaljšanju možnosti uporabe davčnih pravil države sedeža v skladu s postopkom iz člena 9.
Člen 8
Prenehanje možnosti uporabe davčnih pravil države sedeža
1.Možnost uporabe davčnih pravil države sedeža preneha pred koncem petletnega obdobja iz člena 7(1) iz katerega koli od naslednjih razlogov:
(a)MSP iz člena 2(1) prenese svoje davčno rezidentstvo iz države članice sedeža;
(b)v zadnjih dveh davčnih letih je skupni promet njegovih stalnih poslovnih enot presegel znesek, ki je enak trikratnemu prometu sedeža.
2.V katerem koli od primerov iz odstavka 1 se davčna pravila države sedeža prenehajo uporabljati od davčnega leta, ki sledi letu, v katerem nastopijo razlogi iz odstavka 1.
3.Organ za vložitev obvesti države članice gostiteljice o prenehanju iz odstavka 1 pred koncem davčnega leta, v katerem so nastopili razlogi za prenehanje.
4.Če MSP iz člena 2(1) prenese svoje davčno rezidentstvo v drugo državo članico, se lahko odloči za uporabo davčnih pravil države sedeža, ki veljajo v njegovi novi državi članici davčnega rezidentstva, v skladu s členi 4 do 7. To se šteje kot nova možnost.
Člen 9
Podaljšanje možnosti uporabe davčnih pravil države sedeža
1.Če želi sedež podaljšati uporabo svoje možnosti, o tem obvesti organ za vložitev vsaj šest mesecev pred koncem obdobja iz člena 7(1) in navede imena držav članic gostiteljic. Organ za vložitev preveri, ali MSP še naprej izpolnjuje zahteve za upravičenost iz člena 4.
2.Organ za vložitev potrdi podaljšanje uporabe možnosti v dveh mesecih od prejema obvestila iz odstavka 1, potem ko je preveril, ali so izpolnjene zahteve za upravičenost iz odstavka 4. Svojo odločitev sporoči sedežu skupaj z informacijo, da se razlogi za izključitev iz člena 10 ne uporabljajo. Organ za vložitev o podaljšanju obvesti tudi davčne organe držav članic gostiteljic v štirih mesecih od prejema obvestila iz odstavka 1.
Člen 10
Izključitev iz podaljšanja možnosti uporabe davčnih pravil države sedeža
Sedež nima pravice podaljšati možnosti uporabe davčnih pravil države sedeža, če je v petletnem obdobju prvotne uporabe davčnih pravil države sedeža nastal kateri od naslednjih položajev:
(a)v katerih koli dveh ločeno obravnavanih davčnih letih je skupni promet njegovih stalnih poslovnih enot presegel znesek, ki je enak dvojnemu prometu sedeža;
(b)MSP ustanovi eno ali več odvisnih družb v Uniji ali zunaj nje;
(c)merilo iz člena 2(1), točka (d), ni bilo izpolnjeno dve zaporedni davčni leti.
Člen 11
Vložitev informativne davčne napovedi po pravilih države sedeža, davčna odmera in usklajevanje med organi
1.Sedež vloži informativno davčno napoved po pravilih države sedeža pri organu za vložitev.
2.Informativna davčna napoved po pravilih države sedeža vsebuje naslednji informaciji:
(a)obveznost MSP za davek v zvezi z njegovim obdavčljivim izidom v državi članici sedeža;
(b)obveznost MSP za davek v zvezi z njegovim obdavčljivim izidom vsake stalne poslovne enote v drugih državah članicah. Obveznost za davek se izračuna tako, da se za obdavčljivi izid uporabi nacionalna davčna stopnja zadevne države članice gostiteljice, kot je bila izračunana v skladu z davčnimi pravili države sedeža.
3.Kadar se v skladu z zakonodajo države članice gostiteljice od ene ali več stalnih poslovnih enot MSP ne zahteva priprava ločenih računovodskih izkazov, informativna davčna napoved po pravilih sedeža vsebuje naslednje informacije:
(a)sredstva in obveznosti, pripisane stalnim poslovnim enotam;
(b)dobiček, ki ga je mogoče pripisati stalnim poslovnim enotam v drugih državah članicah.
4.Organ za vložitev izda naslednja obvestila:
(a)odločbo o odmeri davka za sedež;
(b)osnutek odločbe o odmeri davka za vsako stalno poslovno enoto.
5.Organ za vložitev davčnim organom držav članic gostiteljic v skladu s pravili iz člena 14 pošlje naslednje dokumente in sporoči naslednje informacije:
(a)informativno davčno napoved po pravilih države sedeža, ki so ji priložene kopije računovodskih izkazov in vseh drugih ustreznih dokumentov, kot se zahtevajo in pripravijo v skladu z zakonodajo države članice sedeža;
(b)osnutek odločbe o odmeri davka za ustrezno stalno poslovno enoto;
(c)po potrebi vse druge informacije, ki omogočajo odmero dodatnih nacionalnih ali regionalnih davkov, ki temeljijo ali ne temeljijo na dobičku, ali dodatnih dajatev ali drugih medsebojno povezanih značilnosti dohodnine v skladu z davčnimi pravili države članice gostiteljice.
Informacije iz tega odstavka se sporočijo z avtomatično izmenjavo informacij iz člena [8ae] Direktive 2011/16/EU.
6.Davčni organ države članice gostiteljice sprejme ali zavrne osnutek odločbe o odmeri davka iz odstavka 5, točka (b), v dveh mesecih od njegovega prejema in o tem obvesti organ za vložitev.
7.Če davčni organ države članice gostiteljice sprejme osnutek odločbe o odmeri davka ali se ne odzove v roku iz odstavka 6, postane osnutek odločbe o odmeri davka pravnomočen in se lahko sedež nanj pritoži pri organu za vložitev v skladu z nacionalnimi pravili države članice sedeža.
8.
Če davčni organ države članice gostiteljice zavrne osnutek odločbe o odmeri davka, ta osnutek odločbe o odmeri davka spremeni v zvezi s pripisovanjem dobička stalni poslovni enoti v skladu z določbami veljavne dvostranske konvencije o izogibanju dvojnemu obdavčevanju med državo članico gostiteljico in državo članico sedeža. Potem ko se pripis dobička stalni poslovni enoti spremeni in sporoči organu za vložitev v skladu s členom 8ae Direktive 2011/16/EU, organ za vložitev ponovno izračuna obdavčljivi izid v skladu z davčnimi pravili države članice sedeža in ta država članica izda popravljeno odmero davka. Davčni zavezanec ima pravico do pritožbe zoper to spremenjeno odmero davka pred sodišči države članice sedeža. Vsi spori v zvezi z zneskom dobička, ki ga je mogoče pripisati stalni poslovni enoti, se rešujejo v skladu z veljavno dvostransko konvencijo o izogibanju dvojnemu obdavčevanju ali določbami iz Direktive Sveta (EU) 2017/1852 z dne 10. oktobra 2017.
8.9.Kadar se lahko v skladu z davčnimi pravili države članice gostiteljice določeni stroški, povezani z zaposlenimi v stalni poslovni enoti, odbijejo za davčne namene, če so zadevni zneski obdavčeni na ravni zaposlenega ali so predmet dajatev za socialno varnost in v državi članici sedeža ni podobne davčne obravnave, ki bi omogočala tak odbitek, sedež in država članica gostiteljica sprejmeta ustrezne ukrepe za preprečitev morebitnih neskladij.
Člen 12
Pobiranje davka, ki ga morajo plačati stalne poslovne enote v državah članicah gostiteljicah
1.Sedež prek organa za vložitev poravna obveznosti iz naslova davka na dohodek v zvezi s svojim obdavčljivim izidom in obdavčljivim izidom svojih stalnih poslovnih enot v državah članicah gostiteljicah.
2.Organ za vložitev pobere davek, ki ustreza obveznosti vsake stalne poslovne enote sedeža v Uniji za davek, uporabi davčno stopnjo zadevne države članice gostiteljice in ustrezni znesek prenese pristojnemu organu zadevne države članice gostiteljice.
3.Komisija z izvedbenimi akti določi praktične ureditve, potrebne za zagotovitev pobiranja in prenosa davka, ki ustreza obveznostim stalnih poslovnih enot za davek, iz države članice sedeža v državo članico gostiteljico. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 15.
Člen 13
Revizije, pravna sredstva in reševanje sporov
1.Če ni določeno drugače, pravila te direktive ne vplivajo na nacionalne predpise držav članic, ki urejajo lokalne davčne revizije, pravna sredstva in postopke, ali mehanizme za reševanje sporov, ki so na voljo na ravni Unije ali določeni v veljavnih dvostranskih davčnih konvencijah o izogibanju dvojnemu obdavčevanju.
2.Davčni organ države članice gostiteljice lahko zahteva, da se skupaj z organom za vložitev opravi revizija, ki zajema izračun obdavčljivega izida stalne poslovne enote v skladu z davčnimi pravili države sedeža, pripis dobička stalni poslovni enoti in/ali veljavno davčno stopnjo. Skupne revizije se izvajajo v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU. Ne glede na določbe navedene direktive zaprošeni pristojni organ sprejme tako zahtevo organov države članice gostiteljice.
Člen 14
Spremembe Direktive 2011/16/EU
1.Direktiva 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 se spremeni:
(1)v členu 3 se točka 9 spremeni:
(a)točka (a) se nadomesti z naslednjim: v členu 8(1) ter členih 8a do 8ae sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih informacij drugi državi članici brez predhodnega zaprosila in v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih. V členu 8(1) se sklicevanje na podatke, ki so na voljo, nanaša na informacije, ki so v davčnih spisih države članice, ki sporoča informacije, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo informacij v navedeni državi članici;
(b)točka (c) se nadomesti z naslednjim: „(c) v vseh drugih določbah te direktive, razen člena 8(1) in (3a) ter členov 8a do 8ae, sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih informacij, določenih v točkah (a) in (b).“;
(2)doda se naslednji člen 8ae:
„Člen 8ae
Področje uporabe in pogoji obvezne avtomatične izmenjave informacij po izbiri možnosti uporabe davčnih pravil države sedeža, informativnih davčnih napovedi po pravilih države sedeža in osnutkov davčnih odmer
1.1.Če je sedež, kot je opredeljen v členu 3, točka 2, direktive o uvedbi sistema davčnih pravil države sedeža za mikro, mala in srednja podjetja, ki se odloči, da bo za svoje stalne poslovne enote uporabljal davčna pravila države sedeža v skladu s členom 6 navedene direktive, upravičen do uporabe takih pravil, pristojni organ države članice sedeža z avtomatično izmenjavo informacij pristojnemu organu države članice stalne poslovne enote sporoči, da se obdavčljivi izid zadevne stalne poslovne enote izračuna v skladu z davčnimi pravili države sedeža. Tako sporočilo se pošlje v dveh mesecih po tem, ko sedež obvesti o svoji izbiri možnosti, da uporabi davčna pravila države sedeža.
1.2.Pristojni organ države članice stalne poslovne enote pristojnemu organu države članice sedeža sporoči davčno stopnjo, ki se uporablja za določitev obveznosti stalnih poslovnih enot za davek na njegovem ozemlju, v treh mesecih od obvestila pristojnega organa države članice sedeža o odločitvi za uporabo davčnih pravil države sedeža.
1.3.Pristojni organ države članice sedeža z avtomatično izmenjavo informacij sporoči informacije iz odstavka 2 tega člena pristojnim organom držav članic stalnih poslovnih enot v skladu s praktičnimi ureditvami, sprejetimi v skladu s členom 21.
1.4.Podatki, ki jih pristojni organ države članice sporoči na podlagi odstavka 1, zajemajo naslednje:
(i)informativna davčna napoved po pravilih države sedeža;
(ii) kopije računovodskih izkazov in vseh drugih ustreznih dokumentov, kot so bile zahtevane in pripravljene v skladu z zakonodajo države članice sedeža;
(iii)osnutek odločbe o odmeri davka za ustrezno stalno poslovno enoto;
(iv)po potrebi vse druge informacije, ki omogočajo odmero dodatnih nacionalnih ali regionalnih davkov, ki temeljijo ali ne temeljijo na dobičku, ali dodatnih dajatev ali drugih medsebojno povezanih značilnosti dohodnine v skladu z davčnimi pravili države članice gostiteljice.
1.5.Izmenjava informacij se izvede takoj po izdaji osnutka davčne odmere in najpozneje en mesec po taki izdaji.
1.6.Če davčni organ države članice stalne poslovne enote ali poslovnih enot po zavrnitvi osnutka odločbe o odmeri davka, ki jo je izdala država članica sedeža, spremeni osnutek odločbe o odmeri davka v zvezi s pripisom dobička stalni poslovni enoti v skladu z določbami veljavne dvostranske konvencije o izogibanju dvojnemu obdavčevanju med državo članico gostiteljico in državo članico sedeža, pristojni organ države članice stalne poslovne enote oziroma poslovnih enot v enem mesecu od njegove izdaje pristojnemu organu države članice sedeža pošlje tako revidirano odločbo o odmeri davka za namene ponovnega izračuna obdavčljivega izida stalne poslovne enote, izdaje popravljene odločbe o odmeri davka in pobiranja davka.
1.7.Komisija z izvedbenimi akti določi praktične ureditve, potrebne za določitev zahtev glede oblike, vsebine in jezika sporočila iz tega člena 8. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 26(2).
].
2.v členu 20 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
4. Avtomatična izmenjava informacij na podlagi členov 8, 8ac in 8ae se izvede z uporabo standardne elektronske oblike, ki je namenjena olajšanju take avtomatične izmenjave in jo Komisija sprejme v skladu s postopkom iz člena 26(2).“.
POGLAVJE III
KONČNE DOLOČBE
Člen 15
Postopek v odboru
1.Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 16
Izvajanje prenosa pooblastila
1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te direktive.
3.Pooblastilo iz člena 2(2) lahko kadar koli prekliče Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.
5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem uradno obvesti Svet.
6.Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2(2), začne veljati le, če Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Svetu o tem aktu ali če je pred iztekom tega roka Svet obvestila Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 17
Obveščanje Evropskega parlamenta
Komisija obvesti Evropski parlament o delegiranih aktih, ki jih sprejme Komisija, o kakršnem koli nasprotovanju delegiranim aktom ali o preklicu pooblastila s strani Sveta.
Člen 18
Varstvo podatkov
1.Države članice lahko obdelujejo osebne podatke na podlagi te direktive za namene preverjanja zahtev za upravičenost ali določitve obveznosti za davke iz členov 4, 9 in 11 te direktive. Pri obdelavi osebnih podatkov se za namene preverjanja zahtev za upravičenost ali določitev obveznosti za davek v skladu s to direktivo za upravljavce v smislu člena 4, odstavek 7, Uredbe (EU) 2016/679 štejejo pristojni organi držav članic v okviru njihovih dejavnosti na podlagi te direktive.
2.Informacije, vključno z osebnimi podatki, ki se obdelujejo v skladu s to direktivo, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za doseganje namenov te direktive, zlasti preverjanje zahtev za upravičenost in določitev obveznosti davčnih zavezancev za davek, v skladu z nacionalnimi pravili o zastaranju, ki veljajo za posameznega upravljavca podatkov, v nobenem primeru pa ne dlje kot 10 let.
Člen 19
Pregled delovanja te direktive s strani Komisije
1.Komisija pet let po začetku uporabe te direktive preuči in oceni njeno delovanje ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo po potrebi spremlja predlog za spremembo te direktive.
2.Države članice Komisiji v skladu z odstavkom 3 sporočijo ustrezne informacije za oceno direktive, vključno z zbirnimi podatki o številu upravičenih MSP v primerjavi z MSP, ki so se odločila za uporabo sistema, njihovem prometu in stroških izpolnjevanja obveznosti glede na promet, podatki o številu MSP, ki so se razširila čez mejo z ustanovitvijo stalne poslovne enote, in številu MSP, ki so bila izključena zaradi ustanovitve odvisne družbe, ali o stroških izpolnjevanja obveznosti za MSP, ki uporabljajo to možnost.
3.Komisija z izvedbenimi akti določi informacije, ki jih morajo države članice zagotoviti za namene ocenjevanja iz odstavka 2 ter obliko in pogoje za sporočanje teh informacij.
4.Komisija informacije, ki so ji sporočene v skladu z odstavkom 2, obravnava kot zaupne v skladu z določbami, ki se uporabljajo za institucije Unije, in členom 18 te direktive.
5.Informacije, ki jih država članica sporoči Komisiji v skladu z odstavkom 2, in vsa poročila ali dokumenti, ki jih pripravi Komisija s pomočjo teh informacij, se lahko pošljejo drugim državam članicam. Za poslane informacije velja obveznost varovanja uradne skrivnosti, kot je določeno za podobne informacije v nacionalnem pravu države članice, ki jih je prejela.
Člen 20
Prenos direktive
1.Države članice do 31. decembra 2025 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.
Te predpise uporabljajo od 1. januarja 2026.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2.Takoj po začetku veljavnosti te direktive države članice zagotovijo, da je Komisija zaradi predložitve svojih pripomb dovolj zgodaj obveščena o vseh osnutkih zakonov in drugih predpisov, ki jih nameravajo sprejeti na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 21
Začetek veljavnosti
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 22
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Strasbourgu,
OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA
1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE
1.1.Naslov predloga/pobude
Direktiva Sveta (EU) 2023/XXX z dne XX o uvedbi sistema uporabe davčnih pravil države sedeža za mikro, mala in srednja podjetja ter spremembi Direktive 2011/16/EU
1.2.Zadevna področja
1.3.Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša
X Nov ukrep
Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa
Podaljšanje obstoječega ukrepa
Združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep
1.4.Cilji
1.4.1.Splošni cilji
Cilj predloga je vzpostaviti davčni okvir v podporo notranjemu trgu, zlasti za MSP. Trenutno ni skupnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb za izračun obdavčljivega dohodka podjetij v EU, ampak obstaja 27 različnih nacionalnih sistemov, kar podjetjem otežuje poslovanje na notranjem trgu in je zanje tudi drago. Predlog upošteva in zadovoljuje potrebo po davčni gotovosti in lažjem izpolnjevanju davčnih obveznosti za določena MSP, ki so v začetni fazi širitve in imajo torej davčno prisotnost v drugih državah članicah, ki niso njihova država članica izvora (država sedeža). V ta namen predlog temelji zlasti na okviru vzajemnega priznavanja, v skladu s katerim države članice poslovne širitve (v katerih so stalne poslovne enote) sprejmejo, da se pri izračunu obdavčljivih izidov stalnih poslovnih enot na njihovih ozemljih uporabljajo davčna pravila države sedeža.
1.4.2.Specifični cilji
Specifični cilj
(1) Prvi specifični cilj predloga je zmanjšati stroške izpolnjevanja obveznosti za MSP. Ker bo predlog podjetjem v EU zagotovil skupni okvir, ki bo omogočal uporabo enega samega sklopa davčnih pravil pri poslovanju v drugi državi članici prek stalne poslovne enote, bi morala podjetja v primerjavi s sedanjimi razmerami za izpolnjevanje obveznosti porabiti manj virov.
(2) Drugič, namen predloga je spodbuditi čezmejno širjenje, zlasti MSP v začetni fazi njihove širitve.
(3) Tretjič, predlog bo prispeval k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za udeležbo MSP na notranjem trgu, saj MSP običajno nosijo nesorazmerno visoke stroške v zvezi z izpolnjevanjem davčnih obveznosti, zato to močno vpliva na njihovo poslovno odločanje v primerjavi z drugimi večjimi poslovnimi subjekti.
1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice
Navedite, kakšne učinke naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine.
Predlog uvaja skupni okvir davčnih pravil, ki bo MSP, ki spadajo na področje uporabe, omogočil, da se odločijo, da še naprej uporabljajo davčna pravila, ki jih poznajo (davčna pravila države članice izvora: davčna pravila države sedeža), tudi če poslujejo v drugi državi članici prek stalne poslovne enote. Njegova glavna cilja bosta poenostavitev za davčne zavezance ter spodbujanje rasti in naložb na notranjem trgu ob hkratnem izenačevanju konkurenčnih pogojev za podjetja.
1.4.4.Kazalniki smotrnosti
Navedite, s katerimi kazalniki se bodo spremljali napredek in dosežki.
Specifični cilji
|
Kazalniki
|
Orodja za merjenje
|
Zmanjšanje stroškov izpolnjevanja davčnih obveznosti za MSP
|
·Stroški izpolnjevanja obveznosti za MSP glede na njihov promet in primerljiva MSP, ki ne uporabljajo predlagane poenostavitve
|
·Anketa o davčnih vprašanjih za MSP, ki jo izvede GD TAXUD, po možnosti z zunanjo pomočjo, v sodelovanju z davčnimi organi držav članic
·Uporaba posodobljene različice študije o smotrnosti MSP, ki je bila izvedena za Evropsko komisijo, da se vključijo vprašanja, ki zagotavljajo podatke o teh kazalnikih
·Anketa o zbirnih podatkih, ki jo GD TAXUD razpošlje davčnim organom držav članic, ki bi imeli na voljo te informacije
·
·Podatki, ki jih GD TAXUD prejme od davčnih organov držav članic
·Uporaba različnih forumov EU za pridobitev povratnih informacij od nacionalnih organov in predstavnikov MSP
·
|
Spodbujanje čezmejne širitve MSP
|
·Število MSP, ki so se odločila za uporabo možnosti
·Število MSP, ki so razširila poslovanje čez mejo z ustanovitvijo stalne poslovne enote
·Število MSP, ki so zapustila področje uporabe z ustanovitvijo odvisne družbe
·Povratne informacije deležnikov o praktični uporabi in učinkih davčnih pravil države sedeža
|
|
Zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za udeležbo MSP na notranjem trgu
|
·Število MSP, ki so razširila poslovanje čez mejo z ustanovitvijo stalne poslovne enote
·Promet MSP, ki so vključena v področje uporabe, v primerjavi s primerljivimi MSP, ki ne uporabljajo predlagane poenostavitve
·Povratne informacije deležnikov o praktični uporabi in učinkih davčnih pravil države sedeža
|
|
1.5.Utemeljitev predloga/pobude
1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude
Sistem je prostovoljen za MSP, ki poslujejo čezmejno prek stalnih poslovnih enot. Težko je predvideti velikost / število davčnih zavezancev, ki se bodo odločili za uporabo sistema.
Izmenjava informacij je ciljno usmerjena in poteka le med zadevnimi državami članicami (državo članico sedeža in državo članico gostiteljico).
Kadar sedež izpolnjuje zahteve in se odloči za uporabo davčnih pravil države sedeža, si zadevne države članice izmenjajo ustrezne dokumente, kot so informativne davčne napovedi, davčne odmere in računovodski izkazi. Omejene izmenjave med državo članico gostiteljico in državo članico sedeža bodo zajemale tudi veljavno davčno stopnjo.
Komisija bo morala za olajšanje delovanja in komunikacije uradnikov zadevnih držav članic sprejeti potrebne praktične ureditve, vključno z ukrepi za standardizacijo sporočanja informacij med državami članicami.
Za namene avtomatične izmenjave informacij bodo morale države članice sedeža z drugimi državami članicami gostiteljicami izmenjati informacije, ki jih zahteva ta predlog, in obratno, in sicer prek dvostranskega omrežja med zadevnimi državami članicami po elektronski poti z uporabo skupnega komunikacijskega omrežja EU (CCN), ki je dostopno vsem državam članicam. Komisija bo razvila shemo, ki se bo uporabljala. Komisija bo imela nalogo, da državam članicam zagotovi platformo za izmenjavo informacij CCN in ostaja obdelovalec podatkov z omejenim dostopom. Na splošno bodo v predlogu uporabljene praktične ureditve, ki se trenutno uporabljajo v okviru direktive o upravnem sodelovanju.
Kar zadeva časovni okvir za vzpostavitev formata, ki se bo uporabljal za izmenjavo informacij, bi države članice in Komisija potrebovale nekaj časa po sprejetju predloga, da bi lahko vzpostavile sisteme, ki bi omogočali izmenjavo informacij med državami članicami. Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same.
Posamezni ukrepi držav članic ne bi zagotovili učinkovite in uspešne rešitve za zagotovitev izvedljivega skupnega davčnega okvira za MSP, ki poslujejo čezmejno. Namesto da bi vsaka država članica ločeno namenila človeške vire za ocenjevanje davčnih obveznosti istega davčnega zavezanca, ki posluje čezmejno, se bodo ti razpoložljivi viri zdaj uporabljali skupaj bolj učinkovito in ciljno usmerjeno z izmenjavo informacij med zadevnimi davčnimi organi. Pristop EU se zdi primernejši, saj lahko olajša delovanje in komunikacijo znotraj tega omrežja ter zagotovi večjo skladnost in zmanjšanje upravnega bremena za davčne zavezance in davčne organe.
1.5.2.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti
Pobuda je nov mehanizem. Prednostna možnost v oceni učinka je polno delujoča točka „vse na enem mestu“. Ta možnost pomeni, da bi se informativna davčna napoved po pravilih države sedeža obravnavala centralno prek organa za vložitev in enako za ločene odmere davka za sedež in stalne poslovne enote, medtem ko bi revizije, pritožbe in reševanje sporov ostali predvsem v lokalni pristojnosti v skladu z nacionalno davčno suverenostjo. Ta možnost daje prednost enostavnosti in ohranja razumno nizko upravno breme za davčne uprave, hkrati pa vzpostavlja najboljše možno ravnovesje med enostavnostjo sistema „vse na enem mestu“ in vlogo, ki jo imajo nacionalni organi držav članic. To bi moralo vsaj postopoma zmanjšati stroške izpolnjevanja obveznosti za MSP in davčne organe ter spodbujati notranji trg kot okolje rasti in naložb.
Pri tem ravnovesju bo imela pomembno vlogo dvostranska mreža med državo članico sedeža in državo članico gostiteljico. Njun cilj bo zagotoviti nemoteno komunikacijo ter ustrezno in pravočasno izmenjavo informacij.
1.5.3.Skladnost z večletnim finančnim okvirom in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti
Komisija se je v sporočilu Komisije Obdavčitev podjetij v 21. stoletju zavezala, da bo predložila zakonodajni predlog o poenostavljeni obdavčitvi za MSP, to pa je potrdila tudi predsednica Ursula von der Leyen v govoru o stanju v Uniji leta 2022. Predlog bo v največji možni meri uporabljal postopke, ureditve in orodja IT, kot so že vzpostavljeni ali se razvijajo na podlagi direktive o upravnem sodelovanju.
1.5.4.Ocena različnih razpoložljivih možnosti financiranja, vključno z možnostmi za prerazporeditev
Stroški izvajanja pobude se bodo financirali iz proračuna EU, vendar le za osrednje komponente sistema avtomatične izmenjave informacij. Druge predvidene ukrepe pa bodo morale izvajati države članice.
1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic
Časovno omejeno
–
od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL,
–
finančne posledice med letoma LLLL in LLLL za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma LLLL in LLLL za odobritve plačil.
X Časovno neomejeno
–izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL,
–ki mu sledi izvajanje v celoti.
1.7.Načrtovani načini upravljanja
X Neposredno upravljanje – Komisija:
– z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije,
–
prek izvajalskih agencij.
Deljeno upravljanje z državami članicami
Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo:
– tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo,
– mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite),
– EIB in Evropskemu investicijskemu skladu,
– organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe,
– subjektom javnega prava,
– subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor imajo ti subjekti ustrezna finančna jamstva,
– subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki imajo ustrezna finančna jamstva,
– osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu.
–Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“.
Opombe
Ta predlog temelji na obstoječem okviru in sistemih za avtomatično izmenjavo informacij z uporabo CCN. Komisija skupaj z državami članicami pripravi standardizirane elektronske obrazce in oblike za izmenjavo informacij z izvedbenimi ukrepi. V zvezi z omrežjem CCN, ki bo omogočilo izmenjavo informacij med državami članicami, je Komisija odgovorna za razvoj in upravljanje takega omrežja, države članice pa se bodo zavezale k vzpostavitvi ustrezne nacionalne infrastrukture, ki jim bo omogočala izmenjevanje informacij prek omrežja CCN.
2.UKREPI UPRAVLJANJA
2.1.Pravila o spremljanju in poročanju
Navedite pogostost in pogoje.
Za namene spremljanja in ocenjevanja izvajanja direktive bo treba državam članicam na začetku zagotoviti čas in vso potrebno pomoč, da bodo lahko pravilno izvajale pravila EU.
Države članice bi morale Komisiji sporočiti besedila predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih bodo sprejele na področju, ki ga ureja ta direktiva, in zagotoviti vse ustrezne njim razpoložljive informacije, ki jih Komisija potrebuje za namene ocenjevanja.
Poleg ocenjevanja se bosta uspešnost in učinkovitost pobude redno spremljali z uporabo nekaterih vnaprej določenih kazalnikov:
– stroški izpolnjevanja obveznosti za MSP glede na njihov promet in primerljiva MSP, ki ne uporabljajo predlagane poenostavitve;
– število MSP, ki so se odločila za uporabo možnosti;
– število MSP, ki so razširila poslovanje čez mejo z ustanovitvijo stalne poslovne enote;
– število MSP, ki so zapustila področje uporabe z ustanovitvijo odvisne družbe;
– promet MSP, ki so vključena v področje uporabe, v primerjavi s primerljivimi MSP, ki ne uporabljajo predlagane poenostavitve.
Države članice bodo morale te podatke sporočiti Komisiji za namene ocenjevanja.
Komisija bo po petih letih pregledala stanje v državah članicah in objavila poročilo.
Rezultati bodo vključeni v poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bo objavljeno do 31. decembra 2031, po potrebi skupaj s predlogom spremembe.
2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi
2.2.1.Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol
Izvajanje pobude bo odvisno od pristojnih organov (davčnih uprav) držav članic. Odgovorni bodo za financiranje svojih nacionalnih sistemov in prilagoditev, potrebnih za izmenjave prek CCN za namene predloga.
Komisija bo zagotovila infrastrukturo, ki bo omogočala izmenjave med davčnimi organi držav članic. Komisija bo financirala sisteme, potrebne za omogočanje izmenjav, za katere bodo izvedeni glavni elementi nadzora, in sicer za pogodbe o javnem naročilu, tehnično preverjanje javnega naročila, predhodno preverjanje prevzetih obveznosti in predhodno preverjanje plačil.
2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje
Predlagani ukrep bo v osnovi temeljil na deklarativnem sistemu, saj davčne informacije, ki se bodo izmenjevale, temeljijo na informacijah, ki jih davčni zavezanec sam navede v informativnih davčnih napovedih in računovodskih izkazih. To vključuje tveganje neprijave ali napačne prijave s strani MSP, vključenih v področje, ki morajo sama opraviti oceno glede na vsebinska merila iz predloga. Države članice nato izdajajo davčne odmere in lahko tako revidirajo take samoocene. Države članice bodo morale pri izvajanju takih revizij Komisiji vsako leto posredovati statistične podatke, vključno s številom subjektov, ki so bili revidirani, in sankcijami za neizpolnjevanje obveznosti.
Za obravnavo tveganja neizpolnjevanja zahtev s strani subjektov in pravnih ureditev predlog ne vključuje okvira sankcij, saj se opira na okvir sankcij, ki je že vzpostavljen za davčne zadeve v vsaki državi članici. Nacionalni davčni organi so že pristojni za izvrševanje sankcij in splošneje za zagotavljanje skladnosti s predlogom. Sankcije so določene na nacionalni ravni. Poleg tega bodo nacionalne davčne uprave lahko izvajale revizije, da bi odkrivale neizpolnjevanje zahtev in odvračale od njega.
Pogodbe o javnih naročilih
Kontrolni postopki za javna naročila iz finančne uredbe: vsako javno naročilo se podeli po uveljavljenem postopku preverjanja, ki ga službe Komisije opravijo glede plačila, pri čemer se upoštevajo pogodbene obveznosti ter trdno finančno in splošno poslovodenje. V vseh pogodbah, sklenjenih med Komisijo in upravičenci, so predvideni ukrepi proti goljufijam (kontrole, poročila itd.). Pripravijo se natančni razpisni pogoji, ki tvorijo podlago za vsako posamezno pogodbo. Pri postopku sprejemanja se strogo upošteva metodologija TAXUD TEMPO: produkti se pregledajo, po potrebi spremenijo in dokončno sprejmejo (ali zavrnejo). Računa ni mogoče plačati brez „pisma o sprejemu“.
Tehnično potrjevanje javnih naročil
GD TAXUD izvaja kontrole nad produkti ter nadzira dejavnosti in storitve, ki jih opravljajo izvajalci. Prav tako redno izvaja presoje kakovosti in varnosti izvajalcev. Pri presojah kakovosti se preverja skladnost dejanskih procesov izvajalcev s pravili in postopki, ki so opredeljeni v njihovem načrtu kakovosti. Presoje varnosti se osredotočajo na specifične procese, postopke in ureditve.
GD TAXUD poleg navedenih kontrol izvaja tradicionalne finančne kontrole:
Predhodno preverjanje prevzetih obveznosti
Vse prevzete obveznosti v GD TAXUD preveri vodja enote za finance, javna naročila in skladnost. Zato se vsa odobrena proračunska sredstva predhodno preverijo. Ta postopek zagotavlja visoko stopnjo jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij.
Predhodno preverjanje plačil
Vsa plačila se predhodno preverijo. Poleg tega so nekatera plačila naključno izbrana za dodatno predhodno preverjanje, ki ga opravi vodja enote za finance, javna naročila in skladnost. Določen ni noben cilj glede obsega preverjanja, saj je njegov namen „naključno“ preverjanje plačil, da bi se ugotovilo, ali so bila vsa plačila pripravljena v skladu z zahtevami. Preostala plačila se vsakodnevno obdelujejo po veljavnih pravilih.
Izjave odredbodajalcev na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil (Authorising Officers by Sub-Delegations, v nadaljnjem besedilu: AOSD)
Vsi AOSD podpišejo izjave, ki podpirajo letno poročilo o dejavnostih za zadevno leto. Te izjave pokrivajo dejavnosti v okviru programa. AOSD izjavijo, da so bile dejavnosti, povezane z izvajanjem proračuna, opravljene v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, da so uporabljeni upravljavski in kontrolni sistemi zagotovili ustrezno jamstvo zakonitosti in pravilnosti transakcij ter da so bila tveganja, povezana s temi dejavnostmi, ustrezno ugotovljena, se je o njih poročalo ter so bili izvedeni blažilni ukrepi.
2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku)
Vzpostavljene kontrole zagotavljajo GD TAXUD zadostno jamstvo kakovosti in pravilnosti odhodkov ter mu omogočajo zmanjšati tveganje neskladnosti. Navedeni ukrepi kontrolne strategije zmanjšujejo morebitna tveganja pod cilj v višini 2 % in zajemajo vse upravičence. Dodatni ukrepi za nadaljnje zmanjšanje tveganj bi povzročili nesorazmerno visoke stroške in zato niso predvideni. Skupni stroški, povezani z izvajanjem zgornje kontrolne strategije za vse odhodke v okviru programa Fiscalis 2027, so omejeni na 1,6 % vseh opravljenih plačil. Pričakuje se, da bodo za to pobudo ostali na enaki ravni. Kontrolna strategija programa omejuje tveganja neizpolnjevanja zahtev na skoraj nično raven in ostaja sorazmerna s povezanimi tveganji.
2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti
Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe, npr. iz strategije za boj proti goljufijam.
Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, financirano na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.
3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE
3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice
·Obstoječe proračunske vrstice
Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic
Razdelek večletnega finančnega okvira
|
Proračunska vrstica
|
Vrsta
odhodkov
|
Prispevek
|
|
Številka: 03 04 0100
|
dif./nedif.
|
držav Efte
|
držav kandidatk
|
tretjih držav
|
po členu 21(2)(b) finančne uredbe
|
1 – Enotni trg, inovacije in digitalno
|
Izboljševanje delovanja sistemov obdavčitve
|
dif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
·Zahtevane nove proračunske vrstice
Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic
Razdelek večletnega finančnega okvira
|
Proračunska vrstica
|
Vrsta
odhodkov
|
Prispevek
|
|
Številka
|
dif./nedif.
|
držav Efte
|
držav kandidatk
|
tretjih držav
|
po členu 21(2)(b) finančne uredbe
|
|
[XX YY YY YY]
|
|
DA/NE
|
DA/NE
|
DA/NE
|
DA/NE
|
3.2.Ocenjene finančne posledice predloga za odobritve
3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odobritve za poslovanje
–
Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje.
–
Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Razdelek večletnega finančnega
okvira
|
Številka
1
|
Enotni trg, inovacije in digitalno
|
GD: TAXUD
|
|
|
Leto
N
|
Leto
N+1
|
Leto
N+2
|
Leto
N+3
|
Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6)
|
SKUPAJ
|
□ Odobritve za poslovanje
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Proračunska vrstica 03.04.01
|
obveznosti
|
(1a)
|
0.200
|
0.400
|
0.200
|
0.100
|
0.090
|
|
|
0.990
|
|
plačila
|
(2 a)
|
|
0.200
|
0.400
|
0.200
|
0.100
|
0.090
|
|
0.990
|
Proračunska vrstica
|
obveznosti
|
(1b)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
plačila
|
(2b)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Proračunska vrstica
|
|
(3)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Odobritve za GD TAXUD
SKUPAJ
|
obveznosti
|
= 1a + 1b + 3
|
0.200
|
0.400
|
0.200
|
0.100
|
0.090
|
|
|
0.990
|
|
plačila
|
= 2a + 2b
+ 3
|
|
0.200
|
0.400
|
0.200
|
0.100
|
0.090
|
|
0.990
|
Razdelek večletnega finančnega
okvira
|
7
|
„Upravni odhodki“
|
Ta oddelek se izpolni s „proračunskimi podatki upravne narave“, ki jih je treba najprej vnesti v
Prilogo k oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga
(Priloga V k notranjim pravilom), ki se prenese v sistem DECIDE za namene posvetovanj med službami.
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
|
|
|
2023
|
2024
|
Leta 2025
|
2026
|
2027
|
SKUPAJ
Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027
|
GD TAXUD
|
□ Človeški viri
|
0.170
|
0.170
|
0.080
|
0.080
|
0.040
|
0,540
|
□ Drugi upravni odhodki
|
0.004
|
0.004
|
0.002
|
0.002
|
0.001
|
0,013
|
GD TAXUD SKUPAJ
|
|
0.174
|
0.174
|
0.082
|
0.082
|
0.041
|
0,533
|
Odobritve iz RAZDELKA 7
večletnega finančnega okvira
SKUPAJ
|
(obveznosti skupaj = plačila skupaj)
|
0.174
|
0.174
|
0.082
|
0.082
|
0.041
|
0,533
|
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
|
|
|
2023
|
2024
|
Leta 2025
|
2026
|
2027
|
SKUPAJ
Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027
|
Odobritve
iz RAZDELKOV od 1 do 7
večletnega finančnega okvira SKUPAJ
|
obveznosti
|
0.374
|
0.574
|
0.282
|
0.182
|
0.131
|
1,543
|
|
plačila
|
0.174
|
0.374
|
0.482
|
0.282
|
0.141
|
1,453
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Odobritve
iz RAZDELKOV od 1 do 7
večletnega finančnega okvira SKUPAJ
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje
–
Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje.
–
Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Cilji in realizacije
|
|
|
2023
|
2024
|
Leta 2025
|
2026
|
2027
|
2028
|
SKUPAJ
|
|
REALIZACIJE
|
|
vrsta
|
povprečni stroški
|
število
|
stroški
|
število
|
stroški
|
število
|
stroški
|
število
|
stroški
|
število
|
stroški
|
število
|
stroški
|
število realizacij skupaj
|
stroški realizacij skupaj
|
SPECIFIČNI CILJ št. 1 …
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Specifikacije
|
|
|
|
0.200
|
|
0.300
|
|
0.170
|
|
|
|
|
|
|
|
0,670
|
Razvoj
|
|
|
|
|
|
0.090
|
|
|
|
0.010
|
|
|
|
|
|
0,100
|
Vzdrževanje
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0.050
|
|
0.050
|
|
0.050
|
|
0,150
|
Podpora
|
|
|
|
|
|
|
|
0.010
|
|
0.030
|
|
0.030
|
|
0.030
|
|
0,100
|
Usposabljanje
|
|
|
|
|
|
|
|
0.010
|
|
|
|
|
|
|
|
0,010
|
ITSM (infrastruktura, gostovanje, licence itd.)
|
|
|
|
|
|
0.010
|
|
0.010
|
|
0.010
|
|
0.010
|
|
0.010
|
|
0,050
|
Seštevek za specifični cilj št. 1
|
|
0.200
|
|
0.400
|
|
0.200
|
|
0.090
|
|
0.090
|
|
0.090
|
|
1.070
|
SPECIFIČNI CILJ št. 2 …
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– realizacija
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Seštevek za specifični cilj št. 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
SKUPAJ
|
|
0.200
|
|
0.400
|
|
0.200
|
|
0.090
|
|
0,90
|
|
0.090
|
|
1.070
|
3.2.3.Povzetek ocenjenih posledic za upravne odobritve
–
Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.
–
Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
|
Leto
2023
|
Leto
2024
|
Leto
2025
|
Leto
2026
|
Leto
2027
|
SKUPAJ
|
RAZDELEK 7
večletnega finančnega okvira
|
|
|
|
|
|
|
Človeški viri
|
0.170
|
0.170
|
0.080
|
0.080
|
0.040
|
0.540
|
Drugi upravni odhodki
|
0.004
|
0.004
|
0.002
|
0.002
|
0.001
|
0.013
|
Seštevek za
RAZDELEK 7
večletnega finančnega okvira
|
|
|
|
|
|
|
SKUPAJ
|
0.174
|
0.174
|
0.082
|
0.082
|
0.041
|
0.553
|
Odobritve zunaj RAZDELKA 7
večletnega finančnega okvira SKUPAJ
|
|
|
|
|
|
|
Človeški viri
|
|
|
|
|
|
|
Drugi
upravni odhodki
|
|
|
|
|
|
|
Seštevek za odobritve
zunaj RAZDELKA 7
večletnega finančnega okvira SKUPAJ
|
|
|
|
|
|
|
SKUPAJ
|
0.174
|
0.174
|
0.082
|
0.082
|
0.041
|
0.553
|
Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.
3.2.3.1Ocenjene potrebe po človeških virih
–
Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.
–
Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
|
2023
|
2024
|
Leta 2025
|
2026
|
2027
|
Skupaj
|
□ Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci)
|
20 01 02 01 (sedež in predstavništva Komisije)
|
1
|
1
|
1
|
0,5
|
0,25
|
1
|
20 01 02 03 (delegacije)
|
|
|
|
|
|
|
01 01 01 01 (posredne raziskave)
|
|
|
|
|
|
|
01 01 01 11 (neposredne raziskave)
|
|
|
|
|
|
|
Druge proračunske vrstice (navedite)
|
|
|
|
|
|
|
□ Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)
|
20 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev)
|
|
|
|
|
|
|
20 02 03 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah)
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 xx yy zz
|
– na sedežu
|
|
|
|
|
|
|
|
– na delegacijah
|
|
|
|
|
|
|
01 01 01 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave)
|
|
|
|
|
|
|
01 01 01 12 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave)
|
|
|
|
|
|
|
Druge proračunske vrstice (navedite)
|
|
|
|
|
|
|
SKUPAJ
|
1
|
1
|
1
|
0,5
|
0,25
|
1
|
ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa
XX je zadevno področje ali naslov v proračunu.
Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.
Opis nalog:
Uradniki in začasni uslužbenci
|
Priprava sestankov in korespondence z državami članicami; delo na obrazcih, formatih informacijske tehnologije in osrednji podatkovni zbirki;
naročanje zunanjih izvajalcev za delo na sistemu informacijske tehnologije.
|
Zunanji sodelavci
|
n. r.
|
3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom
Predlog/pobuda:
–
se lahko v celoti financira s prerazporeditvijo znotraj zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira;
Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. V primeru pomembnejših sprememb med programi predložite Excelovo tabelo.
–
zahteva uporabo nedodeljene razlike do zgornje meje v zadevnem razdelku večletnega finančnega okvira in/ali uporabo posebnih instrumentov, kot so opredeljeni v uredbi o večletnem finančnem okviru;
Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice, ustrezne zneske in instrumente, ki naj bi bili uporabljeni.
–
zahteva spremembo večletnega finančnega okvira.
Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske.
3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju
V predlogu/pobudi:
–
ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb;
–
je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:
odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
|
Leto
N
|
Leto
N+1
|
Leto
N+2
|
Leto
N+3
|
Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6)
|
Skupaj
|
Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Sofinancirane odobritve SKUPAJ
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Ocenjene posledice za prihodke
–
Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.
–
Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
(a)
za lastna sredstva,
(b)
za druge prihodke.
(c)navedite, ali so prihodki dodeljeni za odhodkovne vrstice
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Prihodkovna proračunska vrstica
|
Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto
|
Posledice predloga/pobude
|
|
|
Leto
N
|
Leto
N+1
|
Leto
N+2
|
Leto
N+3
|
Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6)
|
Člen ………….
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Za namenske prejemke navedite zadevne odhodkovne proračunske vrstice.
Druge opombe (npr. metoda/formula za izračun posledic za prihodke ali druge informacije).