EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 16.5.2023
COM(2023) 274 final
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN
ODBORU REGIJ
Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2023
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52023DC0274
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE EUROPEAN COUNCIL, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS State of Schengen report 2023
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2023
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2023
COM/2023/274 final
EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 16.5.2023
COM(2023) 274 final
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN
ODBORU REGIJ
Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2023
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2023
Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2023 opisuje stalno uresničevanje pobude Komisije za okrepitev upravljanja schengenskega območja brez nadzora na notranjih mejah (v nadaljnjem besedilu: schengensko območje) ter zagotavljanje strukturiranih, usklajenih in skupnih evropskih odzivov na izzive, ki vplivajo na skupno območje. Z njim se začenja drugi letni schengenski cikel ter prispeva k političnemu odločanju in tehničnemu nadaljnjemu ukrepanju na evropski in nacionalni ravni. Poročilo, ki med drugim temelji na schengenskih ocenjevanjih, izvedenih leta 2022, predstavlja stanje schengenskega sistema ter spremlja napredek, dosežen ob koncu letnega cikla upravljanja, in poudarja prednostna področja, ki terjajo dodatno pozornost.
V preteklem letu so bile uspešno izvedene pomembne prednostne naloge, opredeljene v poročilu o stanju schengenske ureditve za leto 2022, ter doseženi ključni mejniki. Pomembni dosežki vključujejo pristop Hrvaške k schengenskemu območju, sprejetje novega pravnega okvira za schengenska ocenjevanja, prvo večletno strateško politiko za evropsko integrirano upravljanje meja, sprejetje Priporočila Sveta o operativnem sodelovanju na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter začetek uporabe novega Schengenskega informacijskega sistema. V prihodnje je cilj poročila o stanju schengenske ureditve za leto 2023 graditi na teh prednostnih nalogah in krovnih ciljih, da se zagotovi nemoteno in učinkovito izvajanje schengenske strukture, ob upoštevanju novih izzivov in prednostnih področij.
To sporočilo 1 je prispevek k zasedanju Schengenskega sveta, ki bo potekalo 8. junija 2023 in ki združuje ministre schengenskega območja, da se zagotovi strateško usklajevanje politik na področju notranjih zadev, spodbujajo pogoji za dobro delujoče območje svobode, varnosti in pravice ter zagotovi operativno usmerjanje.
1.Krepitev upravljanja schengenskega območja za ohranjanje visoke ravni izvajanja
Za zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja so potrebni skupno dogovorjeni ukrepi, ki jih vsi izvajajo po najvišjih možnih standardih, skupaj s strukturiranimi, usklajenimi in skupnimi odzivi na grožnje. Za izpolnitev potrebe po tem skupnem okviru upravljanja je Komisija leta 2022 vzpostavila prvi letni schengenski cikel. To je bil pomemben korak naprej pri spodbujanju medsebojnega zaupanja med državami članicami schengenskega območja, izboljšanju ozaveščenosti o skupnih izzivih, negovanju močnejšega občutka skupne odgovornosti in tlakovanju poti za usklajeno in odločno ukrepanje.
Skupen in stabilen okvir za usklajevanje politik
Od marca 2022 Schengenski svet redno združuje ministre za notranje zadeve, ki razpravljajo o zadevah, povezanih s skupnimi odgovornostmi držav v zvezi s schengenskim območjem. Prvo poročilo o stanju schengenske ureditve 2 je zagotovilo skupen okvir z opredelitvijo ključnih prednostnih nalog politike za reševanje izzivov, s katerimi se spoprijema schengensko območje. Komisija je za usmerjanje političnih razprav na vsakem zasedanju Schengenskega sveta predstavila schengenski barometer. Barometer je zagotovil celovito sliko razmer v zvezi s ključnimi dejavniki, ki vplivajo na stabilnost schengenskega območja, pri čemer je zajel razmere na zunanjih in notranjih mejah, migracijske poti v EU in znotraj nje, grožnje za notranjo varnost in skupne odzive nanje ter izzive na področju vizumske politike. Okrepljen schengenski barometer plus, predstavljen marca 2023, je obravnaval potrebo po boljšem spremljanju razmer v EU, pripravljenosti in oblikovanju politik na podlagi dejstev, kot je predlagala predsednica Komisije Ursula von der Leyen voditeljem EU na februarskem izrednem zasedanju Evropskega sveta.
Povečanje preglednosti in sodelovanja
Komisija po pozivih za večjo politično zavezanost in preglednost v tesnem sodelovanju z državami članicami razvija pregled stanja schengenske ureditve. To orodje bo še dodatno spodbujalo preglednost v zvezi z delovanjem schengenskega območja in vzajemno zaupanje med državami članicami ter bo omogočilo učinkovito prednostno razvrščanje neizvedenih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti. Analiza izvajanja priporočil za schengensko ureditev v zadnjih letih na ključnih področjih, kot so upravljanje zunanjih meja, vračanje, Schengenski informacijski sistem in vizumska politika, kaže, da skupno stopnja učinkovitega nacionalnega izvajanja precej presega 75 %.
Komisija je še naprej sodelovala na nacionalni ravni v državah članicah. Organizirani so bili sestanki na politični in tehnični ravni, na katerih se je razpravljalo o ključnih reformah kot nadaljnjem ukrepanju na podlagi poročila za leto 2022, vključno z razpravami med koordinatorjem za schengensko ureditev – ki je bil imenovan junija 2022 – in njegovimi nacionalnimi sogovorniki. Z izmenjavami se je poudaril pomen tesnejšega povezovanja med institucijami EU in državami članicami ter negovanja skupne odgovornosti v zvezi z upravljanjem schengenskega območja. Pokazalo se je tudi, da kljub zelo visoki ravni učinkovitega izvajanja schengenskega pravnega reda še vedno obstajajo pomembni izzivi na schengenskem območju, ki jih je treba rešiti.
Pregled stopnje izvajanja priporočil iz schengenskih ocenjevanj po področjih politike 3
Drugi schengenski cikel: utrditev obstoječega okvira za boljše odkrivanje in obravnavo opredeljenih izzivov
V tem drugem schengenskem ciklu bi moral Schengenski svet nadalje okrepiti prizadevanja pri usklajevanju izvajanja skupnih politik ter operativnem usmerjanju na podlagi skupnega razumevanja tveganj in ranljivosti. Za nadgrajevanje napredka, doseženega pri izvajanju prednostnih ukrepov prvega schengenskega cikla, je še naprej pomembno nadalje utrjevati okvir upravljanja, pospešiti operativne ukrepe v zvezi z upravljanjem migracij in meja, v celoti uresničiti priporočilo o policijskem sodelovanju, odpraviti ves dolgotrajni nadzor na notranjih mejah in nadaljevati širitev schengenskega območja.
Učinkovito delovanje tega okvira je skupna odgovornost vseh schengenskih držav ter institucij in agencij EU, ki zahteva visoko stopnjo usklajevanja in zaupanja. S schengenskimi ocenjevanji se zagotovi, da države članice učinkovito izvajajo priporočila, skupni pristop na schengenskem območju pa mora postati glavno vodilo za preprečevanje morebitnih negativnih učinkov za schengensko območje. Individualni ukrepi schengenskih držav bi tako morali biti dopolnjeni s skupnim ukrepanjem Schengenskega sveta, ki bi obravnavalo prednostne naloge posameznih držav in schengenskega območja kot celote. Nov okvir za schengenska ocenjevanja, sprejet leta 2022 4 , bo privedel do bolj racionaliziranih in celovitih priporočil za države ter omogočil pripravo strateških usmeritev in sprejetje priporočil za celotno schengensko območje, kar bo še okrepilo okvir upravljanja in vlogo Schengenskega sveta. Navedeni okvir začenja tretjo generacijo schengenskih ocenjevanj 5 ter se odmika od razdrobljenih, na političnem področju temelječih ocen skladnosti in tlakuje pot za celovite ocene splošne uspešnosti držav članic. Poleg tega izboljšuje možnosti Komisije in držav članic za opravljanje tematskih ocenjevanj za oceno težav in praks na področjih politike držav članic, ki se spoprijemajo s podobnimi izzivi. Okrepljene dejavnosti spremljanja 6 bodo izboljšale izvajanje teh skupnih prednostnih nalog in prispevale k pregledu stanja schengenske ureditve ter na podlagi tekočih prizadevanj zagotovile, da bo to orodje zanesljiv instrument na podlagi skupnega, strogega in preglednega pristopa, ki bo natančno odražal stanje na terenu. Glavni dogodki, stanje in naslednji koraki, povezani s schengenskim ocenjevalnim in spremljevalnim mehanizmom, so predstavljeni v Prilogi 1.
Za okrepitev vloge Schengenskega sveta z močnejšim pristopom, usmerjenim v ukrepanje, je potrebna učinkovitejša uporaba schengenskega barometra, schengenskih ocenjevanj in drugih orodij, da bi se bolje opredelila področja, na katerih je potrebno ukrepanje, kar vodi do konkretnih in oprijemljivih rezultatov. Izboljšanje skupne odgovornosti z večjim srednjeročnim poudarkom, skupaj z močnejšim, bolj usklajenim in učinkovitim izvajanjem, je torej prednostna naloga tega drugega cikla. Komisija sedanje in prihodnja predsedstva Sveta poziva, naj nadalje utrjujejo okvir za upravljanje schengenskega območja na podlagi trdnih temeljev prvega schengenskega cikla, da se zagotovi nemoteno, stalno in trajno upravljanje schengenskega območja.
Okvir 1. Izkoriščanje najboljših praks in izmenjava znanja Schengenska ocenjevanja opredeljujejo inovativne prakse držav članic, ki bi jih lahko uporabile druge države članice, ter državam članicam omogočajo vpogled v inovativne strategije, orodja in ukrepe za učinkovito izvajanje schengenskih pravil. Zbirka najboljših praks, predstavljena v Prilogi 2, je namenjena kot dodatno orodje za organe držav članic pri izvajanju schengenskih pravil ter kot nadgradnja dokazanih pristopov in tehnik pri predložitvi novih predlogov in pobud. Njen namen je tudi okrepiti okvir, ki ga je oblikovala Delovna skupina Sveta za schengenske zadeve, ter državam članicam omogočiti izmenjavo izkušenj in znanja ter medsebojno učenje, kar bo izboljšalo izvajanje schengenske strukture. Te najboljše prakse bi morale tudi podpirati učinkovito izvajanje cikla večletne strateške politike za evropsko integrirano upravljanje meja. Države članice so pozvane, naj ustrezne najboljše prakse vključijo v svoje nacionalne strategije za integrirano upravljanje meja. |
2.Večje in uspešnejše schengensko območje: ključna prednost za evropsko rast
Danes približno 425 milijonov ljudi uživa svobodo, varnost in pravico, ki jih zagotavlja schengensko območje. Schengensko območje je največje območje prostega gibanja brez nadzora na notranjih mejah na svetu. Po osmi širitvi s pristopom Hrvaške 1. januarja 2023 schengensko območje zajema 27 evropskih držav, ki so formalno odpravile notranje meje.
Schengensko območje: leta 2022 najbolj obiskana destinacija na svetu
Leta 2022 se je po pandemiji COVID-19 ponovno zelo povečalo število mednarodnih potovanj. Leta 2022 je 585 milijonov od 900 milijonov turistov, ki so potovali mednarodno, obiskalo Evropo, tj. 65 % vseh turistov na svetu, kar pomeni, da je schengensko območje najprivlačnejše in najbolj obiskano območje na svetu 7 .
Poleg tega, da schengensko območje olajšuje potovanja v Uniji, je tudi ključno gonilo konkurenčnosti za evropska podjetja. Schengensko območje pomembno prispeva k dobremu delovanju enotnega trga, saj predstavlja 23 milijonov podjetij in 15 % svetovnega BDP. Trgovina z blagom in storitvami na schengenskem območju se je v zadnjih treh desetletjih okrepila in je glavni vir trgovine z blagom za EU (približno 60 % več kot trgovina z blagom EU-27 s preostalim svetom). Leta 2022 je trgovina znotraj EU kljub zapletenim in nestanovitnim mednarodnim razmeram v primerjavi s prejšnjimi leti doživela precejšnjo rast, kar odraža prizadevanja za zmanjšanje odvisnosti od zunanjih trgov in koristi delovanja na skupnem schengenskem območju z malo ovirami. Na primer, skupna trgovina s prevoznimi storitvami na skupnem območju je leta 2022 znašala skoraj 270 milijard EUR (povečanje glede na približno 125 milijard EUR leta 2013). Take storitve običajno vključujejo čezmejno gibanje ljudi in pretok storitev, za kar je potrebno dobro delovanje enotnega trga in schengenskega območja. Predlog za spremembo zakonika o schengenskih mejah dopolnjuje predlagani instrument za izredne razmere na enotnem trgu, katerega namen je ohraniti prosti pretok blaga in storitev in prosto gibanje oseb ter zagotoviti razpoložljivost kritičnih izdelkov v izrednih razmerah.
Zaradi večje mobilnosti po svetu se je močno povečalo število vlog za izdajo schengenskega vizuma, to pa je, kot je razvidno iz schengenskih ocenjevanj leta 2022, povzročilo velike zamude pri odobritvi terminov sestankov in obdelavi vlog za izdajo vizuma. V nekaterih primerih prosilci agencijam ali posameznikom zgolj za zagotovitev termina sestankov plačujejo do 500 EUR. Poleg tega države članice prosilcem za vizum pogosto zagotavljajo neustrezne in netočne informacije v zvezi s postopkom za izdajo vizuma, kar vpliva na kakovost ocene tveganja migracij in varnostnih tveganj. Posledice teh pomanjkljivosti so številne ter segajo od škodovanja ugledu držav članic in EU kot celote in gospodarskih izgub, zlasti v sektorju turizma, do motenj v stikih z družino in poslovnih odnosih. Države članice bi morale na konzulate poslati dovolj ustreznega osebja za opravljanje nalog, povezanih s preverjanjem vlog, da bi se zagotovila kakovost storitev za javnost. Države članice lahko uporabijo sredstva EU iz nacionalnih programov na podlagi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko za obdobje 2021–2027 v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja. Za kritje operativne podpore za skupno vizumsko politiko je dodeljenih 88 milijonov EUR 8 . Komisija opozarja tudi na nedavna priporočila, ki države članice pozivajo, naj racionalizirajo neučinkovit potek dela na konzulatih, da bi se bolje izkoristili znanje in viri lokalno zaposlenega osebja ter ponovno proučila določena posvetovanja z osrednjimi organi. Učinkovitost bi se povečala tudi z izdajo več vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo.
Aprila 2022 je Komisija predlagala digitalizacijo postopka za izdajo vizuma z oblikovanjem skupne platforme za izdajo vizuma in nadomestitvijo sedanje vizumske nalepke z digitalnim vizumom. Cilj je zmanjšati upravno breme za države članice pri upravljanju vlog za izdajo vizuma, kar naj bi pomagalo pri premagovanju sedanjih zamud. To bo prispevalo tudi h krepitvi varnosti schengenskega območja, zaradi česar bo obliko vizuma težje ponarediti ali ukrasti. Parlament in Svet sta o predlogu začela razpravljati junija 2022, v okviru češkega in švedskega predsedstva pa je bil dosežen pomemben napredek, ki je omogočil začetek trialogov maja 2023.
Širitev schengenskega območja
Popoln pristop Hrvaške k schengenskemu območju leta 2023 je pomemben mejnik v smeri dokončanja schengenskega območja. To je bila ključna prednostna naloga, opredeljena v prvem poročilu o stanju schengenske ureditve. Pozitivni dogodki v letu 2022 so bili posledica celovitega postopka ocenjevanja, ki se je začelo leta 2016. V tem času si je Hrvaška močno prizadevala izpolniti zaveze za skladnost s schengenskim pravnim redom. Po pozitivnem mnenju Evropskega parlamenta 9 je Svet 8. decembra 2022 odločil 10 , da se odpravi nadzor na skupnih mejah med Hrvaško in drugimi schengenskimi državami. Hrvaška je leta 2023 začela tudi izdajati schengenske vizume, zaradi česar so turisti lažje obiskali državo. Tako nemoteno potovanje ne koristi le Hrvaški, ampak tudi njenim sosednjim državam in celotnemu schengenskemu območju.
Decembra 2022 je češko predsedstvo vodilo tudi pomembno razpravo o sklepu Sveta o odpravi nadzora na notranjih mejah v zvezi z Bolgarijo in Romunijo 11 . Komisija je že pred 12 leti potrdila, da sta Bolgarija in Romunija pripravljeni, da v celoti postaneta del schengenskega območja brez nadzora na notranjih mejah. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom Močnejše schengensko območje s polnim sodelovanjem Bolgarije, Romunije in Hrvaške v območju brez nadzora na notranjih mejah 12 iz novembra 2022 ponovno potrdila, da so te države članice EU pripravljene na pridružitev schengenskemu območju. Zlasti je ocenila prostovoljne misije za ugotavljanje dejstev, izvedene v Bolgariji in Romuniji oktobra in novembra 2022, v okviru katerih so bili ne le potrjeni sklepi dokončanih postopkov ocenjevanj iz leta 2011, zlasti da Bolgarija in Romunija še naprej izpolnjujeta pogoje, potrebne za popolno uporabo vseh ustreznih delov schengenskega pravnega reda, ampak je bilo tudi poudarjeno, da obe državi članici ustrezno uporabljata najnovejše spremembe schengenskega pravnega reda in zato ključno prispevata k dobremu delovanju schengenskega območja.
Pravno pričakovanje in evropska obljuba je, da države članice, ki pristopijo k Uniji, polno sodelujejo na schengenskem območju, ko so vsi dogovorjeni pogoji preverjeni in izpolnjeni. Poleg tega ima neodprava nadzora na notranjih mejah pomembne negativne gospodarske in okoljske posledice ne le za državljane Bolgarije in Romunije, ampak za celotno EU. Daljše čakalne dobe na mejah pomenijo daljše vrste vozil in tovornjakov, kar povzroča višje stroške, manjšo konkurenčnost podjetij, motnje v oskrbovalnih verigah in nižje prihodke za turistični sektor. Negotovosti, povezane z zamudami na mejah in upravnimi bremeni, lahko odvrnejo tuje vlagatelje ter ogrožajo ekonomsko in socialno kohezijo med državami članicami. Obstajajo tudi okoljski stroški, saj ocene kažejo, da se na leto zaradi neodprave nadzora na notranjih mejah v ozračje izpusti 46 000 ton CO2 13 .
Komisija v tesnem sodelovanju s švedskim in prihodnjim španskim predsedstvom pripravlja sklep, ki ga bo sprejel Svet za odpravo nadzora na notranjih mejah, kakor hitro bo to letos mogoče. Romunija in Bolgarija sta bili vedno bistveni akterki pri nenehnem razvoju schengenskega pravnega reda. Skrajni čas je, da EU izpolni svojo zavezo ter obema državama članicama podeli polnopravno članstvo v schengenskem območju in tako okrepi evropsko enotnost.
Velik napredek je bil dosežen tudi pri tekočih prizadevanjih za nadaljnjo utrditev schengenskega območja. Ciper bo po intenzivnih pripravah ciprskih organov za zagotovitev pripravljenosti na obdelavo podatkov Schengenskega informacijskega sistema od julija 2023 uporabljal določbe schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na Schengenski informacijski sistem 14 . S povezavo Cipra s Schengenskim informacijskim sistemom se bo okrepilo sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter izboljšala varnost v Evropi. Oktobra 2023, ko bo na Cipru deloval Schengenski informacijski sistem deloval, bo Komisija s schengenskim ocenjevanjem preverila, ali so na Cipru izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo schengenskega pravnega reda na področju Schengenskega informacijskega sistema. Po uspešnih schengenskih ocenjevanjih na področju varstva podatkov, Schengenskega informacijskega sistema in policijskega sodelovanja bodo v zvezi z Irsko leta 2023 izvedena ocenjevanja za preostali pravni red, v katerem želi sodelovati (tj. pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, sodelovanje na področju drog in člen 26 Schengenske konvencije 15 ), in sicer zaradi sklepa, ki ga bo Svet sprejel za uporabo navedenih delov schengenskega pravnega reda.
3.Močno in enotno schengensko območje
Evropski sistem za upravljanje meja, ki ga izvajajo države članice, je leta 2022 več sto milijonom ljudi uspešno omogočil potovanje v schengensko območje. Ta dosežek poudarja skupno zavezo, da bo EU zaradi hitrih in varnih prehodov meje najbolj privlačna destinacija na svetu. Zato je ključno, da so ukrepi za upravljanje zunanjih meja usklajeni s trojnim ciljem olajšanja potovanj, izboljšanja varnosti in upravljanja migracij.
Čeprav skoraj vsi državljani tretjih držav v EU prihajajo po zakoniti poti, so nedovoljene migracije leta 2022 dosegle najvišjo raven po letu 2016 16 , saj je agencija Frontex poročala o 330 000 nedovoljenih prehodih meje. Število nedovoljenih prehodov meje na skoraj vseh vzpostavljenih migracijskih poteh se je v primerjavi s prejšnjimi leti povečalo. Čeprav je to v primerjavi z letom 2021 66-odstotno povečanje, je število še daleč od ravni leta 2015 17 . Večje število nedovoljenih prihodov je bilo v veliki meri posledica neugodnih dogodkov v evropski soseski in drugje, to pa je povzročilo tudi precejšen dvig sekundarnih nedovoljenih migracij, zlasti po zahodnobalkanski poti, kjer se je leta 2022 zgodilo 43 % vseh nedovoljenih prihodov. Osrednjesredozemska pot je bila v absolutnih številkah druga najbolj obremenjena migracijska pot, povečanje na tej poti je bilo v primerjavi z letom 2021 56-odstotno. Povečane nedovoljene migracije so prinesle tudi dodatna tveganja, saj so migranti brez urejenega statusa ranljivi za izkoriščanje, prečkanje po morju in kopnem pa je nevarno.
Evropski svet je februarja 2023 ocenil migracijske razmere ter se strinjal s krepitvijo in pospešitvijo dela z ambicioznim sklopom operativnih ukrepov v zvezi z upravljanjem migracij in meja. Dogodki in napredek v zadnjih mesecih so potrdili, da je EU v primerjavi z letoma 2015 in 2016 zdaj bolje pripravljena na skupno preprečevanje nedovoljenih gibanj zaradi okrepljenega nadzora na zunanjih mejah EU ter na izvajanje učinkovitejših operacij vračanja in ponovnega sprejema. V zadnjih mesecih so potekala prizadevanja za izboljšanje zmogljivosti na meji in za podporo nakupu elektronskih nadzornih sistemov na zunanji meji. Komisija v ta namen zaključuje javni razpis za prijavo interesa v okviru tematskega instrumenta v okviru Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko, da bi podprla države članice, ki se spoprijemajo s pritiskom na specifičnih odsekih zunanje kopenske meje, ter uvedla, razširila ali nadgradila obstoječe nadzorne sisteme. Poleg tega so ukrepi, izvedeni v letih 2022 in 2023 v okviru akcijskega načrta za Zahodni Balkan, kot je boljša uskladitev vizumske politike partneric z Zahodnega Balkana z EU 18 , že prinesli dobre prve rezultate, saj iz te regije v EU zdaj nedovoljeno vstopa manj migrantov 19 . Poleg tega je agencija Frontex decembra 2022 razširila svojo skupno operacijo v Srbiji na mejo z Madžarsko in tako dopolnila podporo, ki se je že zagotavljala na meji z Bolgarijo. Začel je tudi skupne operacije v Moldaviji (aprila 2022) in Severni Makedoniji (aprila 2023). Komisija se veseli sprejetja sporazumov o statusu, ki jih je izpogajala s Črno goro in Albanijo leta 2023, ter tudi začetka pogajanj s Srbijo ter Bosno in Hercegovino o obnovljenem oziroma novem sporazumu o statusu. Sporazumi bodo pomagali učinkoviteje obravnavati izzive nedovoljenih migracij in izkoristili ves potencial Agencije za sodelovanje s tretjimi državami in delovanje v njih.
Poleg tega bo cilj stalnih ukrepov za sodelovanje s prednostnimi tretjimi državami zmanjševanje nedovoljenih odhodov proti EU ter spodbujanje vračanja in zakonitih poti, in sicer v skladu z akcijskim načrtom za osrednje Sredozemlje in različnimi pobudami Ekipa Evropa. Na primer, izvaja se prva faza novega svežnja za varovanje meja za Egipt, začelo pa se je izvajati operativno partnerstvo za boj proti tihotapljenju s Tunizijo, še eno operativno partnerstvo pa je načrtovano z Egiptom. Na podlagi teh pozitivnih dogodkov in s ciljem vzpostavitve ukrepov na ravni EU za ohranitev celovitosti in delovanja schengenskega območja si Komisija prizadeva tudi za pripravo akcijskih načrtov za vzhodno Sredozemlje ter atlantsko in zahodnosredozemsko pot.
Zdaj je bistveno, da se ohrani zagon ukrepanja, Komisija pa poziva Schengenski svet, naj po februarskem izrednem zasedanju Evropskega sveta oceni operativne ukrepe, ki jih EU skupaj izvaja. Zlasti bi morala agencija Frontex poročati o ureditvah, sprejetih za okrepitev (ponovne) napotitve osebja in opreme za okrepitev ključnih odsekov zunanjih meja leta 2023, ter o tem, kateri ukrepi bodo izvedeni skupaj z državami članicami za zagotavljanje razpoložljivosti potrebnih zmogljivosti.
Dogodki v preteklem letu so ponovno poudarili, da je treba nujno sprejeti zakonodajne predloge, ki spremljajo pakt o migracijah in azilu, za upravljanje nedovoljenih migracij in azila, okrepitev nadzora meje ter strateški, usklajen in učinkovit boj proti tihotapljenju migrantov. Da bi podprla stabilnejše in močnejše schengensko območje, Komisija poziva Evropski parlament in Svet, naj hitro sprejmeta nov zakonik o schengenskih mejah, zlasti uredbo o preverjanju in uredbo Eurodac.
Učinkovito upravljanje za upravljanje meja in vračanje
Marca 2023 je Komisija vzpostavila prvo večletno strateško politiko 20 za evropsko integrirano upravljanje meja, ki naj bi jo v naslednjih petih letih izvajala evropska mejna in obalna straža. Ta odločitev pomeni pomemben mejnik v prizadevanjih za okrepitev schengenskega območja in zagotovitev učinkovitega upravljanja meja, z njo pa se uresničuje eden od prednostnih ukrepov, opredeljenih v poročilu o stanju schengenske ureditve za leto 2022. Cikel politike je rezultat obsežnega postopka posvetovanja med institucijami, v katerem se je izoblikovala skupna vizija upravljanja zunanjih meja. Zagotavlja usklajen okvir za zagotovitev, da vse dejavnosti držav članic in agencije Frontex – od varovanja meje do boja proti tihotapljenju in vračanja – usmerja isti nabor skupnih načel in da se na terenu dosežejo oprijemljivi rezultati. Ta okvir upravljanja bo dodatno okrepljen s tehnično in operativno strategijo, ki jo bo agencija Frontex pripravila do septembra 2023.
Za dobro delujoče upravljanje meja EU in vračanje je potreben tudi učinkovit nacionalni sistem upravljanja v vsaki državi članici. S schengenskimi ocenjevanji, izvedenimi leta 2022, je bilo potrjeno, da imata šibko upravljanje in omejen strateški pristop v nekaterih državah članicah negativen učinek na dejavnosti nadzora meje in vračanja. V več državah članicah je bilo opaženo tudi omejeno sodelovanje med organi za dejavnosti nadzora meje in vračanja, kar še bolj ovira učinkovit operativni odziv. Na področju upravljanja meja so nekatere države članice okrepile nacionalno upravljanje, na primer z ustanovitvijo strateških enot za usklajevanje, druge pa sledijo bolj decentraliziranemu pristopu, kar bi lahko povzročilo izzive v zvezi s strateškim usklajevanjem nadzora meje.
Na področju vračanja stalno razdrobljene rešitve, ad hoc odzivi in odsotnost strateškega načrtovanja državam članicam preprečujejo, da bi celovito racionalizirale nacionalne postopke, se ukvarjale s prednostnimi nalogami in kar najbolje izkoristile (omejene) razpoložljive vire.
Ker ni ene same institucionalne rešitve ali modela, bi moral biti nacionalni sistem posamezne države članice učinkovit pri odpravi obstoječih vrzeli, racionalizaciji prizadevanj in usklajevanju vseh ustreznih udeleženih organov za učinkovito upravljanje zunanjih meja in izvajanje vračanja. Revizija nacionalnih strategij za integrirano upravljanje meja do marca 2024 ponuja edinstveno priložnost za okrepitev nacionalnega upravljanja in nadaljnjo okrepitev strateškega načrtovanja nacionalnih zmogljivosti za nadzor meje in vračanje ter tudi za pripravo nacionalnih načrtov za ravnanje v izrednih razmerah.
Da bi države članice torej zagotovile dovolj dobro usposobljenega osebja, opremo in infrastrukturo za učinkovito podpiranje nacionalnih strategij za evropsko integrirano upravljanje meja za dejavnosti nadzora meje in vračanja, bi morale do marca 2024 vzpostaviti ustrezne finančne in operativne ureditve, vključno v zvezi z uporabo sredstev EU, za izvajanje obstoječih nacionalnih načrtov za razvoj zmogljivosti.
Poleg tega mora agencija Frontex za zagotovitev prihodnje razpoložljivosti skupnih zmogljivosti in po pripravi pregleda nacionalnih načrtov za razvoj zmogljivosti sprejeti časovni načrt za zmogljivosti za nadaljnje usmerjanje razvoja osebja in opreme za evropsko mejno in obalno stražo v prihodnjih letih, da se zagotovi, da bodo agencija Frontex in organi držav članic lahko opravili svoje naloge v zvezi z upravljanjem meja in vračanjem.
Za najnaprednejše upravljanje meje na svetu
Začetek delovanja prenovljenega Schengenskega informacijskega sistema marca 2023 je temelj za vzpostavitev najnaprednejšega sistema za upravljanje meja na svetu. Posodobljen sistem krepi upravljanje zunanjih meja in zagotavlja dodatne priložnosti za čezmejno operativno sodelovanje na schengenskem območju. Ta dosežek pomeni izpolnitev enega od glavnih ciljev, opredeljenih v poročilu o stanju schengenske ureditve za leto 2022. Zaradi boljših funkcij je zdaj mogoče osebe, ki potujejo z lažno identiteto, bolje odkrivati in aretirati.
Ves potencial novih orodij se lahko izkoristi le, če jih v celoti izvajajo vse schengenske države. Poleg tega morajo države članice obstoječe funkcije tudi izvajati, da se zagotovijo enaki pogoji in popolna vzajemnost v EU in na schengenskem območju. Zlasti so schengenska ocenjevanja leta 2022 razkrila, da niso vse države članice vzpostavile potrebnih orodij in postopkov za zagotovitev, da se vse ustrezne informacije, vključno s prstnimi odtisi in fotografijami, vključijo v Schengenski informacijski sistem, ko se ustvarjajo razpisi ukrepov, ali so dostopne končnim uporabnikom. To policistom in mejnim policistom preprečuje, da bi natančno identificirali osebo, ki je predmet razpisa ukrepa, in ustrezno ukrepali. Poleg tega so ocenjevanja leta 2022 razkrila, da države članice v vse večji meri uporabljajo sistem za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov, vendar v nekaterih državah članicah še vedno obstajajo možnosti za izboljšave 21 . Z nesistematično uporabo sistema bi se lahko posameznikom, ki so predmet razpisa ukrepa in uporabljajo ponarejene dokumente, omogočilo, da se izognejo odkritju.
Schengenski informacijski sistem bo skupaj z drugimi obsežnimi informacijskimi sistemi omogočil enostavno potovanje po schengenskem območju, hkrati pa zagotovil najvišjo raven notranje varnosti ter upravljanje dovoljenih in nedovoljenih migracij. Izvedba sistema vstopa/izstopa ter Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve ostaja ključna prednostna naloga. V februarskih sklepih Evropskega sveta je bilo potrjeno, da morata ta sistema začeti čim prej delovati, da se zagotovi popoln in učinkovit nadzor na zunanjih mejah. V preteklem letu so države članice, agencija eu-LISA in Komisija še naprej krepile prizadevanja za izvajanje te nove arhitekture informacijske tehnologije in njene interoperabilnosti, kar je privedlo do najbolj tehnološko naprednega sistema za upravljanje meja na svetu. Izjemno pomembno je, da agencija eu-LISA in drugi ustrezni deležniki sprejmejo potrebne ukrepe v okviru svojih odgovornosti, da bi preprečili nadaljnje zamude, ki bi lahko povzročile domino učinek na druge sisteme. Zato mora agencija eu-LISA čim prej zagotoviti manjkajočo ključno osrednjo komponento sistema vstopa/izstopa, da se državam članicam omogoči, da preskusijo svoj nacionalni tehnični razvoj in napredujejo pri svojih pripravah na uporabo sistema.
Skupna prizadevanja za učinkovitejši sistem EU za vračanje
V preteklem letu je delo na tem področju napredovalo in skupni sistem EU za vračanje dobiva obliko, v skladu s prednostnimi ukrepi, opredeljenimi v poročilu o stanju schengenske ureditve za leto 2022. Izvajanje strategije EU za prostovoljno vračanje in reintegracijo iz leta 2021 22 dobro napreduje. Leta 2022 se je nadaljeval pozitiven trend prostovoljnega vračanja kot prednostne možnosti za vračanje državljanov tretjih držav brez pravnega statusa, saj je prostovoljno vračanje predstavljalo 56 % vseh izvedenih vrnitev 23 . Ta trend se je nadaljeval kljub skorajšnji odpravi s COVID-19 povezanih omejitev za prisilno vračanje. Agencija Frontex od aprila 2022 državam članicam zagotavlja standardizirane svežnje za podpiranje reintegracije oseb, ki se vračajo v svoje izvorne države, da bi še dodatno okrepila skladen evropski pristop. Države članice aktivneje sodelujejo v skupnih storitvah za ponovno vključevanje z agencijo Frontex, Agencija pa razširja geografsko pokritost 24 in tudi področje uporabe teh storitev.
Vendar je skupno število učinkovitih vrnitev, izvedenih leta 2022 (približno 78 000 25 ), ostalo majhno glede na to, da je bil leta 2022 približno 420 000 državljanov tretjih držav odrejen odhod iz EU in schengenskega območja 26 . Sodelovanje z nekaterimi tretjimi državami na področju ponovnega sprejema omejuje možnosti za izvajanje vračanja, vendar so schengenska ocenjevanja, izvedena leta 2022, potrdila trend, opažen v zadnjih letih, in poudarila vztrajne izzive, ki jih povzročajo nacionalne omejitve, ki ovirajo učinkovitost postopkov vračanja. Še vedno obstajajo praktične ovire – omejena operativna zmogljivost, obremenjujoči nacionalni postopki –, zaradi česar države članice migrantom brez urejenega statusa ne izdajajo hitro odločb o vrnitvi. To močno ovira možnosti za začetek potrebnih postopkov in uspešno izvajanje vračanja. Prav tako negativno vpliva na dodano vrednost posodobljenega Schengenskega informacijskega sistema, saj omejuje možnost uvedbe razpisa ukrepa za vrnitev. Poleg tega učinkovito sodelovanje med različnimi nacionalnimi akterji na področju vračanja 27 še vedno ni zadostno, kar v kombinaciji s pomanjkanjem integriranih informacijskih sistemov za upravljanje primerov povzroča vrzeli, slabo nadaljnje ukrepanje in neučinkovitost. Svetovanje pri vračanju še vedno ni splošno na voljo v vseh državah članicah.
Zapletenost vračanja jasno zahteva strukturno sodelovanje, redno izmenjavo informacij, skupne prednostne naloge in bolj strateško uporabo virov. Namen pred kratkim vzpostavljene operativne strategije za učinkovitejše vračanje 28 je obravnavati to ključno vrzel in okrepiti skladnost prizadevanj držav članic. Komisija poziva vse države članice, naj v celoti izkoristijo razprave, praktično podporo in sodelovanje, ki se razvija prek mreže na visoki ravni za vračanje in koordinatorja za vračanje. Učinkovito zagotavljanje svetovanja pri vračanju mora ostati visoko na dnevnem redu mreže na visoki ravni za zagotovitev, da imajo vse države članice svetovanje pri vračanju kot poklicni profil ter poznajo vsa razpoložljiva orodja in usposabljanje. Poleg tega mora mreža na visoki ravni med tem drugim schengenskim ciklom proučiti praktične rešitve za ugotovljene trajne pomanjkljivosti na podlagi izkušenj in dobrih praks držav članic. Schengenska ocenjevanja, ki se bodo izvedla od leta 2023, bodo prispevala k temu delu s podporo razvoju skupnega okvira za ocenjevanje uspešnosti na področju vračanja.
Agencija Frontex ima pri tem kot operativni del politike EU o vračanju ključno vlogo. Stalno povečevanje števila vrnitev, ki jih usklajuje agencija Frontex, je zelo pozitiven razvoj (31 % leta 2022 v primerjavi z 22 % leta 2021 in 17 % leta 2020), zlasti ker je povezano z vse večjim deležem prostovoljnih vrnitev (+ 109 % leta 2022 v primerjavi z letom 2021). Operacije vračanja pod vodstvom agencije Frontex v Albanijo, Nigerijo in Bangladeš so prepoznavna značilnost učinkovitega evropskega sistema, še naprej pa je treba sodelovati s tretjimi državami. Agencija bi morala tudi še naprej podpirati države članice pri razvoju, izvajanju in usklajevanju informacijskih sistemov za upravljanje primerov vračanja na ravni EU.
Tveganje neuspešnega odziva bo prisotno, dokler EU ne bo imela okrepljenega in učinkovitejšega pravnega okvira za trdnejši in odpornejši skupni sistem EU. Zato je ključno nadaljnje delo na področju pakta o migracijah in azilu, vključno z začetkom pogajanj o prenovljeni direktivi o vračanju, in na področju učinkovitejšega sodelovanja s tretjimi državami.
Okvir 2. Učinkovitejše vračanje s posodobljenim Schengenskim informacijskim sistemom Začetek delovanja prenovljenega Schengenskega informacijskega sistema (SIS) marca 2023 bo prispeval k učinkovitejšemu vračanju državljanov tretjih držav, za katere je bila izdana odločba o vrnitvi, in spremljanju izvrševanja. Države članice morajo zdaj naložiti razpise ukrepov v Schengenski informacijski sistem. To bo omogočilo lažje odkrivanje oseb v postopku vračanja, ki pobegnejo med nadzorom migracij in mejno kontrolo, kar te osebe prav tako odvrača od sekundarnega gibanja. Države članice bodo prav tako lahko lažje vzajemno priznavale odločbe o vrnitvi, saj bodo lahko zdaj v Schengenskem informacijskem sistemu preverile, ali je bila v drugi državi članici izdana odločba o vrnitvi. Komisija je marca 2023 v okviru še enega ukrepa za skupni sistem EU za vračanje izdala priporočilo o vzajemnem priznavanju odločb o vrnitvi in pospešenem vračanju 29 , s katerim je državam članicam zagotovila smernice, kako izboljšati učinkovitost postopkov vračanja, vključno z vzajemnim priznavanjem odločb o vrnitvi. Komisija vodi poglobljene razprave z državami članicami o operacionalizaciji priporočila in o novih priložnostih, ki jih omogoča začetek delovanja prenovljenega Schengenskega informacijskega sistema. Z razpravami o različnih vidikih priporočila v okviru kontaktne skupine za direktivo o vračanju marca, delovne skupine Sveta IMEX aprila in odbora SCIFA maja so se Komisija in države članice poglobile v izmenjavo najboljših praks in opredelitev prihodnjih konkretnih praktičnih ukrepov. V okviru izvajanja operativne strategije bo mreža na visoki ravni za vračanje, ki ji predseduje koordinator za vračanje, o tem vprašanju spet razpravljala junija. |
Okrepljeno varstvo temeljnih pravic med dejavnostmi nadzora meje in vračanja
Območje svobode, varnosti in pravice mora biti predvsem enotno območje, na katerem so zaščitene temeljne pravice in svoboščine. EU in države članice so ponovno potrdile neomajno zavezanost učinkovitemu in varnemu upravljanju zunanjih meja ter dejavnostim vračanja ob hkratnem varstvu temeljnih pravic. V večletni strateški politiki za integrirano upravljanje meja je poudarjena potreba po tem, da morajo vsi akterji EU in nacionalni akterji učinkovito spoštovati temeljne pravice med dejavnostmi nadzora meje in vračanja, pri čemer morajo trdne strukture zagotavljati dostop do mednarodne zaščite, spoštovanje načela nevračanja in ustrezne pogoje v izjemnih primerih, kadar je pridržanje državljanov tretjih držav potrebno v skladu s pravom EU. Agencija Frontex je leta 2022 zaposlila 46 opazovalcev spoštovanja temeljnih pravic 30 . Nacionalni mehanizmi za spremljanje temeljnih pravic, kot so predlagani v uredbi o preverjanju, izboljšujejo preglednost in odgovornost na mejah EU. Hrvaška je prevzela pobudo in junija 2022 vzpostavila prvi neodvisni mehanizem za spremljanje, ki je bil novembra prenovljen z novimi elementi, kot so nenapovedani obiski na zelenih mejah. Nazadnje, ocenjevanja so leta 2022 pokazala, da je sicer treba v nekaterih državah članicah še izboljšati pogoje pridržanja, a da obstajajo tudi pozitivni primeri centrov, ki odražajo upravno naravo pridržanja.
Okvir 3. Prednostne naloge za upravljanje meja in vračanje 1.Izvajati in utrditi strateško upravljanje evropskega integriranega upravljanja meja z vzpostavitvijo tehnične in operativne strategije agencije Frontex do septembra 2023 ter uskladitvijo nacionalnih strategij držav članic do marca 2024. 2.Okrepiti nacionalno upravljanje za upravljanje meja in vračanje ter uskladiti strateške postopke, kot je načrtovanje evropskih in nacionalnih zmogljivosti za nadzor meje in vračanje, pri čemer se v celoti izkoristi zagotovljena podpora EU, vključno z mrežo na visoki ravni za vračanje in koordinatorjem za vračanje. 3.Izboljšati kakovost mejnih kontrol in varovanja meje z zagotavljanjem zadostnega števila usposobljenega osebja, učinkovitih postopkov, ustrezne uporabe informacijskih sistemov in okrepljenega sodelovanja s tretjimi državami. 4.Izboljšati evropsko in nacionalno situacijsko zavedanje z izvajanjem analize tveganja in izmenjavo informacij v okviru Evropskega sistema varovanja meja. 5.Sistematično izdajati odločbe o vrnitvi državljanom tretjih držav, ki nimajo pravice do prebivanja, in zagotavljati ustrezno nadaljnje ukrepanje v zvezi z njihovem izvajanjem, zapolniti obstoječe vrzeli med azilom in vračanjem ter vzpostaviti učinkovite informacijske sisteme za upravljanje primerov vračanja. 6.V celoti izkoristiti nove funkcije Schengenskega informacijskega sistema za vračanje, da se okrepi uporaba vzajemnega priznavanja odločb o vrnitvi ter čim bolj povečajo možnosti iz priporočila Komisije o vzajemnem priznavanju odločb o vrnitvi in pospešenem vračanju. |
Postopna odprava dolgotrajnega nadzora na notranjih mejah
Schengensko območje zahteva skupen in usklajen pristop za obravnavo okoliščin, ki bi lahko imele pomemben vpliv na varnost in dobro počutje prebivalcev EU. Čeprav je mogoče v izrednih razmerah začasno ponovno uvesti nadzor na notranjih mejah, to ne sme ogroziti načela, da nadzora na notranjih mejah ne sme biti 31 . Izjeme od te pravice in odstopanje od nje je treba razlagati strogo, ko se je treba odzvati na resno grožnjo za javni red ali notranjo varnost. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za izvajanje te ključne prednostne naloge, navedene v prvem poročilu o stanju schengenske ureditve. Vendar je treba opraviti še veliko dela za zagotovitev, da se nadzor na notranjih meja uporablja le v skrajnem primeru.
V preteklem letu so države članice v 28 primerih ponovno uvedle ali podaljšale nadzor na notranjih mejah, od katerih se 19 primerov nanaša na podaljšanje obstoječega dolgotrajnega nadzora na notranjih meja, ki velja še od leta 2015. Od oktobra 2022 koordinator za schengensko ureditev vodi tesen dialog z Avstrijo, Dansko, Francijo, Nemčijo, Norveško in Švedsko ter z državami članicami, ki jih je ta nadzor prizadel. Da bi se pripravil časovni načrt za čimprejšnjo odpravo nadzora na notranjih mejah, je bila organizirana vrsta dvostranskih, tristranskih in večstranskih srečanj za boljše razumevanje narave groženj, ki jih je navedenih šest držav uradno sporočilo, ter za opredelitev več ciljno usmerjenih in učinkovitih alternativnih ukrepov za njihovo obravnavo. Posledična odprava nadzora Avstrije in Češke na meji s Slovaško in Danske na meji s Švedsko jasno kaže, da so alternativni ukrepi na voljo, dokazuje pa tudi, kako pomembna sta dialog in izmenjava dobrih praks.
Na teh sestankih je bilo izpostavljeno tudi, da se države članice še naprej spoprijemajo z resnimi grožnjami za njihovo notranjo varnost in javni red, ki zahtevajo ukrepanje. Poleg tega se intenzivnost uradno sporočenega nadzora na notranjih mejah močno razlikuje, nadzor pa pogosto dopolnjuje druge ukrepe, sprejete za obravnavo opredeljenih groženj. Na primer, nekatere države članice izvajajo tristranske patrulje na vlakih, na primer na železniških povezavah med Avstrijo, Nemčijo in Madžarsko ter med Avstrijo, Italijo in Nemčijo, druge pa so oblikovale skupne patrulje. Avstrija, Hrvaška in Slovenija so prav tako vzpostavile mrežo za policijsko sodelovanje s partnericami z Zahodnega Balkana, s čimer pripomorejo k preprečevanju vstopa migrantov brez urejenega statusa iz te regije in k obravnavi enega od ponavljajočih se razlogov za ponovno uvedbo nadzora meje. V primeru Danske se nadzor izvaja na podlagi sistema za prepoznavanje registrskih tablic, ki ga danski organi uporabljajo na kopenski meji z Nemčijo in ki omogoča ciljno usmerjen nadzor posameznih, sumljivih vozil, ne pa sistematičnega nadzora meje. Z okrepljenim čezmejnim sodelovanjem Avstrije in Češke je bil februarja 2023 odpravljen nadzor meje s Slovaško. Razširitev teh dobrih praks čezmejnega policijskega sodelovanja na vse ustrezne mejne odseke bi morala privesti do nadomestitve obstoječega nadzora na notranjih mejah z alternativnimi ukrepi, to pa bi omogočilo visoko raven varnosti na celotnem schengenskem območju.
Okvir 4. Dogodki na področju nadzora na notranjih mejah Aprila in maja 2023 so Avstrija, Danska, Francija, Nemčija, Norveška in Švedska Komisijo uradno obvestile o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah za šest mesecev (od konca aprila/sredine maja do konca oktobra/sredine novembra 2023). Po eni strani ta uradna obvestila odražajo prizadevanja navedenih držav članic v zadnjih mesecih v zvezi z omejevanjem učinka nadzora na izvajanje svobode gibanja. Zlasti so nekatere države članice odpravile nadzor na nekaterih mejnih odsekih ali so v postopku sprejemanja ukrepov, ki bi lahko kmalu privedli do odprave nadzora. Na primer, Danska je zdaj omejila svoj nadzor meje na mejo z Nemčijo, kjer se nadzor izvaja kot kontrola po naključnem izboru, in odpravila nadzor na meji s Švedsko. Komisija poleg tega pričakuje, da bo načrtovani začetek veljavnosti novega švedskega nacionalnega zakona avgusta 2023, ki bo omogočal policijske kontrole na mejnih območjih v skladu s Priporočilom Sveta 2017/820 z dne 12. maja 2017 32 , omogočil obravnavo ugotovljenih groženj, ne da bi bila potrebna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah. Poleg tega so, kot je že navedeno, nekatere države članice v svojih uradnih obvestilih pojasnile tudi, katere koristne alternativne ukrepe so začele izvajati, in navedle, da si jih bodo prizadevale še bolj okrepiti. Komisija je pripravljena vsem zadevnim državam članicam pomagati pri nadaljnjem razvoju alternativnih ukrepov, da bi pomagala omejiti učinek na čezmejne socialno-ekonomske povezave in olajšala odpravo nadzora. Po drugi strani pa so od vseh držav članic potrebne nadaljnje informacije za boljše razumevanje razlogov za sprejete odločitve in učinka ponovno uvedenega nadzora meje na terenu ter kateri alternativni ukrepi bi lahko pomagali pri obravnavi specifičnih groženj, s katerimi se države članice trenutno spoprijemajo. Tako bi Komisija lahko ocenila, v kolikšni meri je mogoče grožnje, ki so jih izpostavile države članice, obravnavati kot nove razloge v primerjavi s tistimi, ki so bili navedeni prej, ter ali je nadzor meje, ponovno uveden kot odziv na te grožnje, potreben in sorazmeren. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da so nekatere informacije, povezane z varnostnimi grožnjami, občutljive narave, to pa zadevnim državam članicam preprečuje, da bi take informacije delile z javnostjo. Zato bo Komisija z vsemi zadevnimi državami članicami začela formalni postopek posvetovanja v skladu s členom 27 zakonika o schengenskih mejah na podlagi konstruktivnega dialoga, ki je potekal doslej. Komisija bo v tem postopku posvetovanja ustrezno upoštevala vsa mnenja držav članic, ki jih je prizadel sedanji nadzor. Zlasti je Komisija 26. aprila 2023 prejela mnenje Slovenije v zvezi s ponovno uvedbo nadzora na meji med Avstrijo in Slovenijo, kar bo tema posvetovanj z Avstrijo. Če bo v okviru teh posvetovanj potrjeno, da države članice podaljšujejo nadzor na notranjih mejah po nepotrebnem in nesorazmerno ter na način, ki ne temelji na obstoju nove resne grožnje, ki bi vplivala na javni red in notranjo varnost 33 , je Komisija pripravljena uporabiti pravna sredstva, ki jih ima na voljo. Nazadnje, Komisija poudarja, da je v celoti delujoče schengensko območje izjemnega pomena za državljane EU, ter spodbuja države članice, naj stalno spremljajo razvoj ugotovljenih groženj in ugotovitve vključijo v uporabljene ukrepe. |
4.Izkoriščanje celotnega potenciala schengenskega območja za varno in stabilno območje prostega gibanja
Trgovina z ljudmi ter nedovoljeni promet s prepovedanimi drogami in orožjem, kibernetska kriminaliteta in terorizem so še naprej grožnje za notranjo varnost schengenskega območja. Organizirani kriminal je povezan z visokimi gospodarskimi stroški in človeškim davkom za družbo. Po ocenah gospodarska izguba zaradi organiziranega kriminala in korupcije znaša od 218 do 282 milijard EUR 34 .
Boj proti organiziranemu kriminalu
Količina prepovedanih drog v Evropi se je povečala kot še nikoli doslej, saj je dosegla zgodovinske ravni, zlasti kokain iz Južne Amerike. Velika večina trgovine, ki poteka prek pristanišč EU – ki so ključna infrastruktura za zagotavljanje nemotenega delovanja notranjega trga –, je zakonita, a kriminalci pristanišča izkoriščajo tudi za prevoz nezakonitega blaga v EU, pri čemer so ranljiva za infiltracije kriminalnih mrež. Zaradi same količine zabojnikov (več kot 90 milijonov), pretovorjenih vsako leto, in nizkega odstotka (med 2 in 10 %) zabojnikov, ki jih je mogoče fizično pregledati, je odkrivanje nezakonitega blaga izjemen izziv 35 . Ocenjeni letni prihodki iz nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami v EU po ocenah znašajo 30 milijard EUR 36 . Infiltracija kriminalcev v zakonito gospodarstvo in socialno strukturo ima daljnosežne in destabilizacijske posledice za družbo, pravno državo in zaupanje v javne organe. Komisija proučuje možne nove pobude politike za razbijanje kriminalnih mrež in nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami iz strategije in akcijskega načrta EU na področju drog za obdobje 2021–2025.
Okvir 5. Tematsko schengensko ocenjevanje na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami V skladu z letnim programom schengenskega ocenjevanja za leto 2023 37 se leta 2023 izvaja tematsko ocenjevanje na področju policijskega sodelovanja za opredelitev najboljših praks držav članic, ki se spoprijemajo s podobnimi izzivi v boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami v EU, zlasti prometu s prepovedanimi drogami v velikih količinah. Ocenile se bodo nacionalne zmogljivosti držav članic na področju policijskega sodelovanja, varovanja zunanjih meja in upravljanja informacijskih sistemov. Glavni poudarek bo na policijskem sodelovanju, kot je opredeljeno v schengenskem pravnem redu in pomeni: izmenjavo informacij za namene preprečevanja in odkrivanja kaznivih dejanj med ustreznimi organi kazenskega pregona (vključno s carino) na nacionalni in evropski/mednarodni ravni; sodelovanje in usklajevanje čezmejnih operativnih ukrepov (kot so nadzor, nadzorovane pošiljke in skupne operacije); določitev ciljnih pristanišč in analiza tveganja; človeške vire in usposabljanje; protikorupcijske strategije in kriminalistično obveščevalne podatke na področju pomorstva. Rezultati se pričakujejo približno konec leta 2023 ter bodo na začetku leta 2024 predstavljeni na marčevskem zasedanju Schengenskega sveta in schengenskem forumu. |
Organizirane kriminalne združbe uporabljajo izjemno nasilje, korupcijo in ustrahovanje. Enostaven in poceni dostop do strelnega orožja v nekaterih državah močno prispeva k nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem v EU. Leta 2022 je Komisija ocenjevala nacionalno zakonodajo 38 , da bi zagotovila enoten pristop v zvezi z nadzorom nabave in posedovanja orožja ter ustrezno izmenjavo informacij in sledljivost strelnega orožja za zmanjšanje tveganja preusmeritve na nezakonite trge.
Razbitje poslovnih modelov organiziranih kriminalnih združb
Za boj proti kriminalnim združbam, ki delujejo zunaj schengenskih meja, je treba sodelovati in združiti ukrepe izvornih držav, držav tranzita in namembnih držav ter združiti vire in uskladiti prizadevanja.
Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala (EMPACT) je postala ključni instrument v boju Unije proti organiziranemu kriminalu. Skoraj 300 operativnih ukrepov se vsako leto izvede v okviru skupnih prizadevanj za pripravo slike kriminalističnih obveščevalnih podatkov, izvajanje preiskav in zagotavljanje učinkovitega pravosodnega odziva. Zgolj leta 2022 so ti skupni ukrepi privedli do več kot 10 000 sporočenih aretacij in zasegov v vrednosti 269 milijonov EUR, kar poudarja pomemben učinek tega okvira zaradi večjega sodelovanja držav članic in partnerjev. Državam članicam je bilo leta 2022 v podporo tem ukrepom iz Sklada za notranjo varnost dodeljenih 15,7 milijona EUR za nadaljnjo podporo projektom in dejavnostim v okviru platforme EMPACT.
Okrepljeni mandat Europola 39 je boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu v Evropi dvignil na novo raven. Ta okrepljeni mandat daje Agenciji možnost, da državam članicam predlaga vnos informacij iz držav nečlanic EU ali mednarodnih organizacij o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj v Schengenski informacijski sistem. Europol je zaradi informacij zunanjih partnerjev okrepil obdelavo seznamov tujih terorističnih borcev tretjih držav, da bi jih vnesel v Schengenski informacijski sistem. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za preoblikovanje Europola iz kriminalističnega informacijskega vozlišča EU v privzeto platformo za evropske policijske rešitve. Revizija strategije Europola za obdobje po letu 2020 zagotavlja priložnost, da se v celoti izkoristijo okrepljen mandata Europola in viri za odzivanje na vse večje potrebe po aktivni uvedbi v državah članicah ter okrepi prispevek Europola k varnosti na schengenskem območju.
Izmenjava informacij
Izmenjava podatkov in ustreznih informacij med nacionalnimi organi kazenskega pregona je osnovni pogoj za učinkovito sodelovanje pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju čezmejnega kriminala. Schengenski informacijski sistem, ki je najpogosteje uporabljen in največji sistem za izmenjavo informacij za varnost in upravljanje meja v Evropi, organom držav članic zagotavlja dostop do ključnih informacij v realnem času, kot so razpisi ukrepov za iskane osebe, pogrešane osebe, ukradena vozila in izgubljene ali ukradene dokumente. Integrirane nacionalne enotne kontaktne točke, osrednji organi, pristojni za mednarodno policijsko sodelovanje, imajo v zvezi s tem ključno vlogo. V preteklem letu so bili opaženi pozitivni dogodki, saj je več držav članic izvajalo večagencijski pristop, pri katerem so predstavniki različnih organov kazenskega pregona (policija, carina, mejna straža) dodeljeni enotni kontaktni točki. Še vedno so možnosti za izboljšave, zlasti v zvezi z uspešnim in učinkovitim pretokom informacij, neposrednim in uporabniku prijaznim dostopom do vseh ustreznih podatkovnih zbirk ter integriranim sistemom za avtomatizirano upravljanje primerov.
Nova direktiva o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona naj bi bila sprejeta v naslednjih tednih 40 . Organom kazenskega pregona z zagotavljanjem učinkovitega in pravočasnega pretoka informacij po EU zagotavlja boljša orodja za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Direktiva tudi vzpostavlja pravila za sestavo nacionalnih enotnih kontaktnih točk in usposabljanje osebja ter določa privzeto uporabo Europolove mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (SIENA), s čimer se krepi vloga Europola kot vozlišča informacij o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj EU. Direktiva obravnava tudi pomanjkljivosti na nacionalni ravni, ugotovljene med schengenskimi ocenjevanji na področju policijskega sodelovanja.
Svet je sprejel svoj pogajalski mandat v zvezi s predlogom za okvir Prüm II 41 junija 2022, Evropski parlament pa mu mora zdaj nujno slediti, da bi se okrepila izmenjava informacij med državami članicami 42 . Komisija je v skladu z zavezo iz poročila o stanju schengenske ureditve za leto 2022 decembra 2022 sprejela predloga o predhodnih informacijah o potnikih 43 , ki določata zbiranje podatkov za izbrane lete znotraj EU za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter omogočata skupno obdelavo podatkov za učinkovit boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu. Komisija bo v odziv na operativne potrebe, ki so jih države članice izrazile za obdelavo podatkov o potnikih, ki uporabljajo druge načine prevoza, začela izvajati dve študiji o pomorskih podatkih ter potrebah kazenskega pregona v zvezi z železniškim in cestnim prevozom, da bi ocenila nujnost, sorazmernost in tehnično izvedljivost take obdelave podatkov. Komisija bo za okrepitev zmogljivosti pridruženih schengenskih držav za obdelavo podatkov iz evidence podatkov o potnikih in s tem za boj proti skupnim varnostnim grožnjam predlagala začetek pogajanj o mednarodnih sporazumih, ki omogočajo prenos takih podatkov iz EU.
V digitalni dobi skoraj vsaka kazenska preiskava vključuje tehnologijo in orodja, ki se zlorabljajo tudi za namene kaznivih dejanj, zaradi česar je težko ohraniti učinkovit kazenski pregon. Obstaja tveganje, da se storilci kaznivih dejanj preselijo na temni splet in ustvarijo varna spletna zavetja nekaznovanosti. Komisija bo za obravnavanje tega v sodelovanju s predsedstvom Sveta ustanovila strokovno skupino na visoki ravni o dostopu do podatkov za učinkovit kazenski pregon. Skupina bo proučila težave strokovnjakov na področju kazenskega pregona in predlagala rešitve za zagotovitev dostopa do podatkov in izboljšanje varnosti v digitalni dobi.
Povečanje čezmejnega operativnega sodelovanja
Čezmejno sodelovanje na področju kazenskega pregona je bistveno za skupno obravnavo varnostnih tveganj in zagotavljanje nemotenega delovanja schengenskega območja. Ta višja raven sodelovanja je temelj ukrepov držav članic, zaradi nje pa veliki večini držav članic ni bilo treba uvesti nadzora na notranjih mejah.
Od prvega poročila o stanju schengenske ureditve države članice sprejemajo skupne ukrepe za uresničitev Priporočila Sveta o operativnem sodelovanju na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj iz junija 2022 44 , ki je eden od glavnih prednostnih ukrepov, opredeljenih v poročilu o stanju schengenske ureditve za leto 2022. Na podlagi izmenjave dobrih praks na področju skupnih patrulj na delavnici, ki sta jo decembra 2022 organizirala češko predsedstvo Svetu in Komisija, si več držav članic prizadeva za povečanje števila skupnih patrulj s sosednjimi državami. Poleg tega bodo take delavnice spodbujale sodelovanje med strokovnjaki na področju kazenskega pregona. Napredek je bil dosežen tudi pri obravnavi pravnih in praktičnih ovir, ki državam članicam onemogočajo, da bi v celoti izkoristile potencial Priporočila Sveta. Države članice so s pomočjo projektov, ki jih financira EU, vzpostavile skupne policijske postaje, skupno usposabljanje v zvezi z različnimi operativnimi postopki sosednjih držav članic v skupnih patruljah ali drugih vrstah skupnih operacij ter pripravo skupne regionalne analize tveganja kriminala, ki omogoča boljšo ciljno usmerjenost skupnih patrulj in operacij. Komisija bo leta 2023 zagotovila dodatna finančna sredstva za okrepitev tega sodelovanja. Schengenska ocenjevanja, izvedena leta 2022, ki so odražala to zavezo, so pokazala opazno povečanje ozaveščenosti in uporabe instrumentov EU za operativno policijsko sodelovanje. Na več obmejnih območjih znotraj EU potekajo redni skupni načrtovalni sestanki, skupna usposabljanja in skupne patrulje, izvedene na podlagi regionalnih skupnih analiz tveganja.
Kljub temu obstaja še veliko možnosti za nadaljnjo krepitev čezmejnega sodelovanja med organi kazenskega pregona na schengenskem območju, kot je razvidno iz schengenskih ocenjevanj. Zlasti je treba začeti postopek za revizijo dvostranskih in večstranskih sporazumov med državami članicami o policijskem sodelovanju, tako da bodo sporazumi izpolnjevali trenutne operativne potrebe.
Nekatere države članice imajo zelo veliko dobrih praks na področju operativnega policijskega sodelovanja, ki jih lahko druge države članice prevzamejo. Komisija namerava ustanoviti strokovno skupino za izmenjavo strokovnega znanja in usklajevanje med državami članicami za izboljšanje policijskega sodelovanja, pri čemer bo v letih 2024 in 2025 na voljo veliko namenskih finančnih sredstev za pospešitev uvedbe dobrih praks v drugih državah članicah. Delo strokovne skupine bo vključeno tudi v oceno izvajanja navedenega priporočila Sveta, ki jo mora Komisija pripraviti do leta 2024.
Obravnava potrebe po večji izmenjavi osebnih podatkov ob hkratnem zagotavljanju spoštovanja varstva osebnih podatkov
Spoštovanje varstva podatkov je ključno za zagotovitev, da potovanje na schengenskem območju spremlja potrebno varstvo osebnih podatkov. Subjekti, ki upravljajo in uporabljajo informacijske sisteme, kot so Schengenski informacijski sistem, Vizumski informacijski sistem ter v bližnji prihodnosti tudi sistem vstopa/izstopa in ETIAS, morajo zagotoviti, da se zahteve glede varstva podatkov v praksi spoštujejo in da se skladnost redno spremlja. Schengenska ocenjevanja, izvedena leta 2022, so potrdila, da se te zahteve in obveznosti ne izpolnjujejo vedno. Poleg tega organi za varstvo podatkov pogosto nimajo na voljo dovolj človeških in finančnih virov, da bi lahko svetovali tem subjektom in celovito nadzorovali zakonitost obdelave osebnih podatkov v informacijskih sistemih. Nazadnje, ocenjevanja so tudi razkrila, da nekatere države članice organom za varstvo podatkov še niso zagotovile učinkovitih popravljalnih pooblastil v razmerju do organov kazenskega pregona.
Okvir 6. Prednostne naloge za varnejše in stabilnejše schengensko območje 1.Popolna operacionalizacija Priporočila Sveta o operativnem policijskem sodelovanju s podporo in usklajevanjem strokovne skupine, kar bo vodilo do začetka uporabe dobrih praks v drugih državah članicah. 2.Popoln prenos in učinkovito izvajanje direktive o izmenjavi informacij, da se zagotovi nemoten, učinkovit in pravočasen pretok informacij med organi kazenskega pregona po vsej EU. 3.Vzpostavitev in/ali nadgradnja vseh nacionalnih enotnih kontaktnih točk, opremljenih z učinkovitimi sistemi za upravljanje primerov za izmenjavo informacij. 4.Okrepitev nacionalnega upravljanja za popolno izkoriščanje podpore, zagotovljene na ravni EU, med drugim prek Europola, z določitvijo jasnih nacionalnih prednostnih nalog v skladu z nacionalnimi in evropskimi ocenami ogroženosti ter z vzpostavitvijo potrebnih struktur za usklajevanje. 5.Povečanje spremljanja nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami preko zunanjih meja z izboljšanjem izmenjave obveščevalnih podatkov, skupne analize tveganja, profiliranja ter učinkovitega sodelovanja med organi kazenskega pregona, carino in organi za nadzor meje v državah članicah in ustreznih partnerskih državah ter drugimi agencijami EU. Spremljanje izvajanja priporočenih najboljših praks, ki bodo opredeljene v okviru tekočega schengenskega tematskega ocenjevanja zmogljivosti držav članic za boj proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami v EU. 6.Učinkovito izvajanje orodij in funkcij Schengenskega informacijskega sistema, z upoštevanjem usklajenih postopkov in zagotavljanjem dovolj virov, med drugim za organe za varstvo podatkov. 7.Popoln prenos in učinkovito izvajanje direktive EU o strelnem orožju za povečanje sledljivosti strelnega orožja in boljšo izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona. |
5.Ključni ukrepi v zunanji razsežnosti za obravnavo nedovoljenih migracij in varnostnih tveganj: strateški pristop k vizumski politiki EU
Skupna vizumska politika EU je sestavni del schengenskega območja ter eno od najpomembnejših orodij za obravnavo varnostnih tveganj in izzivov nedovoljenih migracij za schengensko območje.
Kljub temu je redno spremljanje brezvizumskih režimov, ki jih ima EU s tretjimi državami, zlasti državami v sosedstvu EU 45 , pokazalo, da v zvezi s tem še vedno obstajajo pomembni izzivi. Ti so zlasti povezani z nedovoljenimi migracijskimi tokovi, ki so posledica neuskladitve vizumske politike navedenih držav z vizumsko politiko EU, povečanja števila neutemeljenih prošenj za azil državljanov držav, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti, ter delovanja potencialno tveganih shem državljanstva za vlagatelje, ki državljanom tretjih držav, ki bi drugače potrebovali vizum, omogočajo vstop v EU brez vizuma.
EU mora biti opremljena z ustreznimi orodji za obravnavo takih izzivov in preprečevanje takih tveganj. Obstoječa pravila 46 , ki Komisiji nalagajo spremljanje delovanja brezvizumskih režimov s tretjimi državami in zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti v primerih povečanih nedovoljenih migracij ali varnostnih tveganj, bi bilo mogoče glede na navedene izzive izboljšati.
V prvih mesecih leta 2023 je Svet na pobudo švedskega predsedstva razpravljal o možni reviziji teh pravil, zlasti mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti, kar so države članice široko podprle. Predsednica Komisije Ursula von der Leyen je v svojem pismu Evropskemu svetu z dne 20. marca 2023 upoštevala te razprave ter navedla, da bo „Komisija okrepila spremljanje usklajevanja vizumske politike in predstavila celovito poročilo, ki bo tlakovalo pot za zakonodajni predlog o spremembi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti“.
Komisija bo na podlagi tega pred zasedanjem Schengenskega sveta 9. junija predstavila sporočilo o spremljanju brezvizumskih režimov EU. Z navedenim sporočilom se namerava Komisija posvetovati z Evropskim parlamentom in Svetom o oceni glavnih izzivov na področjih nedovoljenih migracij in varnosti, povezanih z delovanjem brezvizumskih režimov, glavnih pomanjkljivostih sedanjega mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti ter možnih načinih njihove obravnave, s čimer se bo tlakovala pot za prihodnji predlog za revizijo mehanizma, ki bo sprejet septembra 2023. Te izzive bi bilo treba spremljati s schengenskimi ocenjevanji, da se zagotovi nadaljnja podpora spremljanju delovanja brezvizumskih režimov s tretjimi državami.
6.Naslednji koraki
S poročilom o stanju schengenske ureditve za leto 2023 se začenja drugi schengenski cikel z opredelitvijo glavnih izzivov za schengensko območje in prednostnih ukrepov, ki jih je treba obravnavati na nacionalni in evropski ravni. Poročilo bi moralo biti podlaga za okrepljen politični dialog, spremljanje in izvrševanje schengenskega pravnega reda. Iz tega poročila je razvidno, da imamo kljub specifičnim izzivom trdno in dobro delujoče schengensko območje. Za nadaljnjo krepitev območja brez nadzora na notranjih mejah bi bilo treba med tem drugim ciklom obravnavati nekatera prednostna področja. Komisija zato na podlagi tesnega dialoga s prihodnjim švedskim, španskim in belgijskim predsedstvom predlaga sklop prednostnih ukrepov za schengenski cikel 2023–2024:
Okvir 7. Drugi schengenski cikel – pregled prednostnih nalog za obdobje 2023–2024 1.Utrditi in nadalje okrepiti cikel upravljanja schengenskega območja: ·okrepiti obstoječa orodja, vključno s schengenskim barometrom in pregledom stanja schengenske ureditve. ·Schengenskemu svetu zagotoviti potreben okvir za nadaljnje ukrepanje v zvezi s prednostnimi nalogami in priporočili, ki izhajajo iz celovite analize uspešnosti držav članic in splošnega stanja schengenskega območja, kar bo omogočilo pripravo strateških usmeritev in sprejetje priporočil za celotno schengensko območje. 2.Nadalje krepiti zunanje meje EU za obravnavo trenutnega pritiska in vzpostavitev učinkovitega integriranega upravljanja meja. Zlasti: ·okrepiti ključne mejne odseke, vključno s pomočjo razpoložljive finančne podpore, ter zagotoviti ustrezne finančne in operativne ureditve za zagotovitev uspešnega izvajanja že obstoječih nacionalnih načrtov za razvoj zmogljivosti v skladu s ključnimi prednostnimi nalogami na zunanjih kopenskih/morski mejah; ·oblikovati tehnično in operativno strategijo agencije Frontex do septembra 2023 in uskladiti nacionalne strategije držav članic do marca 2024; ·izboljšati kakovost mejnih kontrol in varovanja meje z zagotavljanjem zadostnega števila usposobljenega osebja, učinkovitih postopkov, ustrezne uporabe informacijskih sistemov in okrepljenega sodelovanja s tretjimi državami; ·izboljšati evropsko in nacionalno spremljanje razmer z izvajanjem analize tveganja in izmenjavo informacij v okviru Evropskega sistema varovanja meja; ·agencija eu-LISA mora čim prej zagotoviti manjkajočo ključno osrednjo komponento sistema vstopa/izstopa. 3.Okrepiti učinkovitost sistema vračanja: ·mreža na visoki ravni mora proučiti praktične rešitve za ugotovljene trajne pomanjkljivosti na podlagi izkušenj in dobrih praks držav članic; ·v celoti izkoristiti nove funkcije Schengenskega informacijskega sistema za vračanje, da se okrepi uporaba vzajemnega priznavanja odločb o vrnitvi ter čim bolj povečajo možnosti iz priporočila Komisije o vzajemnem priznavanju odločb o vrnitvi in pospešenem vračanju. ·sistematično izdajati odločbe o vrnitvi državljanom tretjih držav, ki nimajo pravice do prebivanja, in zagotavljati ustrezno nadaljnje ukrepanje v zvezi z njihovem izvajanjem, zapolniti obstoječe vrzeli med azilom in vračanjem ter vzpostaviti učinkovite informacijske sisteme za upravljanje primerov vračanja; ·s schengenskimi ocenjevanji podpirati razvoj skupnega okvira za ocenjevanje uspešnosti na področju vračanja. 4.Okrepiti notranjo varnost schengenskega območja za boj proti organiziranemu kriminalu in nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami: ·v celoti izvesti Priporočilo Sveta o operativnem policijskem sodelovanju; ·nadgraditi vse nacionalne enotne kontaktne točke; ·v celoti izkoristiti podporo, zagotovljeno na ravni EU, za boj proti nadnacionalnim grožnjam; ·učinkovito izvajati orodja Schengenskega informacijskega sistema; ·v celoti prenesti in učinkovito izvajati direktivo EU o strelnem orožju. 5.Dokončati schengensko območje s sklepom Sveta o popolni uporabi schengenskega pravnega reda za Bolgarijo in Romunijo, sprejetim pred koncem leta 2023. 6.Izvesti alternativne ukrepe, postopno odpraviti dolgotrajni nadzor na notranjih mejah. 7.Bolje uporabljati obstoječa orodja v okviru vizumske politike EU: ·Komisija bo pripravila celovito poročilo o brezvizumskih režimih EU in izzivih za schengensko območje, da bi izboljšala mehanizem za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti iz uredbe o vizumih; ·napotitev dovolj ustreznega osebja na konzulate in mobilizacija vseh potrebnih virov, med drugim iz skladov EU, za kritje operativne podpore za skupno vizumsko politiko; ·okrepljeno schengensko sodelovanje na lokalni ravni. |
Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2023 obravnava tudi pravno obveznost Komisije glede poročanja v skladu s členom 25 Uredbe Sveta (EU) 2022/922 in v skladu s členom 33 zakonika o schengenskih mejah.
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 24. maja 2022 o poročilu o stanju schengenske ureditve za leto 2022, COM(2022) 301 final.
Stopnje izvajanja po področjih politike: zunanje meje 78 %, vračanje 75 %, policijsko sodelovanje 79 %, Schengenski informacijski sistem 79 % in skupna vizumska politika 82 %. Stopnje izvajanja upoštevajo naravo pomanjkljivosti (oceni „ne izpolnjuje zahtev“ ali „potrebno izboljšanje“) in raven izvajanja ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, s katerimi se obravnavajo priporočila iz schengenskih ocenjevanj.
Uredba Sveta (EU) 2022/922 o vzpostavitvi in delovanju ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1053/2013, UL L 160, 15.6.2022, str. 1.
Prvo generacijo schengenskih ocenjevanj je usklajeval Svet med letoma 1998 in 2014, usklajevanje druge generacije (2015–2023) pa je prevzela Komisija na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013, UL L 295, 6.11.2013, str. 27. Novi okvir se bo v celoti uporabljal za ocenjevanja Finske, Litve, Latvije in Estonije leta 2023.
Novi schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem vključuje možnost bolj strateške uporabe razpoložljivih in novih orodij za spremljanje, kot so ponovni obiski (za resne pomanjkljivosti), preveritveni obiski in tematska ocenjevanja. To bo zagotovilo boljše in ciljno usmerjeno nadaljnje ukrepanje na podlagi ocenjevanj držav članic, kar je še posebej relevantno v primerih resnih pomanjkljivosti. Komisija je prvi preveritveni obisk izvedla februarja 2023 in preverila napredek Belgije pri odpravljanju pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem zunanjih meja.
UNWTO. Tourism set to return to pre-pandemic levels in some regions in 2023 (Turizem se leta 2023 v nekaterih regijah vrača na predpandemske ravni), objavljeno 17. januarja 2023, dostopno na tej povezavi . Statista: Number of international tourist arrivals worldwide from 2005 to 2022, by region (Število prihodov mednarodnih turistov na svetu med letoma 2005 in 2022, po regijah), zadnji dostop 12. maja, na voljo na tej povezavi .
Države članice obsežno uporabljajo sredstva EU za nadgradnjo prostorov, razvoj programske in strojne opreme ter usposabljanja, a le nekaj držav ta sredstva uporablja za napotitev/zaposlitev osebja, ki obravnava vloge za izdajo schengenskega vizuma.
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o uporabi vseh določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE)).
Sklep Sveta (EU) 2022/2451 z dne 8. decembra 2022 o uporabi vseh določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški.
Za pristop k območju brez nadzora na notranjih mejah je potreben dogovor med državo pristopnico in vsemi državami pogodbenicami, kot je določeno v členu 140(1) in (2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma. Avstrija in Nizozemska decembra 2022 nista podprli sklepa o popolni uporabi schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji.
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 16. novembra 2022 z naslovom Močnejše schengensko območje s polnim sodelovanjem Bolgarije, Romunije in Hrvaške v območju brez nadzora na notranjih meja, COM(2022) 636 final.
KPMG Romunija, The Unnecessary Burden (Nepotrebno breme), marec 2023, dostopno na tej povezavi .
Sklep Sveta (EU) 2023/870 z dne 25. aprila 2023 o uporabi določb schengenskega pravnega reda v zvezi s Schengenskim informacijskim sistemom v Republiki Ciper.
Člen 26 Schengenske konvencije določa obveznosti prevoznikov, ki prevažajo državljane tretjih držav, ki jim je zavrnjen vstop.
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 12. januarja 2023 o poročilu o migracijah in azilu, C(2023) 219 final.
Agencija Frontex je leta 2015 poročala o 1 047 210 nedovoljenih prehodih meje.
Srbija je ponovno uvedla vizumske obveznosti za Burundi (21. oktobra), Tunizijo (21. oktobra – začetek izvajanja 22. novembra), Indijo (9. decembra, začetek izvajanja 1. januarja 2023), Gvinejo Bissau (1. decembra – začetek izvajanja 6. decembra), Kubo in Bolivijo (27. decembra – začetek izvajanja 13. aprila oziroma 10. februarja 2023). Severna Makedonija je ponovno uvedla vizumske obveznosti za Bocvano in Kubo (29. novembra, začetek izvajanja 1. januarja 2023) in Azerbajdžan (29. novembra, začetek izvajanja 16. marca 2023). Črna gora je 12. januarja 2023 sprejela odločitev o ponovni uvedbi vizumskih obveznosti za državljane Kube in prebivalce ZAE (začetek izvajanja 13. januarja 2023). Albanija ni obnovila sezonskega izvzetja iz vizumske obveznosti za državljane Indije, Rusije in Egipta (bilo pa je obnovljeno do 31. decembra 2023 za državljane Saudove Arabije, Bahrajna, Omana, Katarja in Tajske).
Februarja 2023 je bilo sporočenih 3 654 nedovoljenih prehodov meje, kar pomeni 36-odstotno zmanjšanje v primerjavi z januarjem 2023 (5 751), s čimer se nadaljuje trend zmanjševanja, ki se je začel novembra (14 105). Čeprav je bilo marca evidentirano 69-odstotno povečanje v primerjavi s prejšnjim mesecem (6 181), je bil leta 2023 še vedno zabeležen 22-odstotni upad nedovoljenih prehodov meje na tej poti (14 858) glede na enako obdobje leta 2022 (19 029).
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o večletni strateški politiki za evropsko integrirano upravljanje meja, COM(2023) 146 final.
Leta 2022 je bilo v Schengenskem informacijskem sistemu s sistemom za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov izvedenih več kot 4 milijone iskanj, leta 2021 pa le 1,3 milijona iskanj.
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 27. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za prostovoljno vračanje in reintegracijo, COM(2021) 120 final.
Predhodni podatki, ki jih je zbrala agencija Frontex na podlagi poročil držav članic.
Število sodelujočih držav članic in zajetih tretjih držav se je še naprej povečevalo, in sicer s petih držav članic v pilotnem projektu na 17 držav članic od januarja 2023 in večjim geografskim področjem uporabe (s 24 aktivnih tretjih držav leta 2022 na 37 držav leta 2023).
Podatki Eurostata za leto 2022. Statistika | Eurostat (europa.eu)
Podatki Eurostata za leto 2022. Statistika | Eurostat (europa.eu)
V več kot desetih državah članicah obstajata vsaj dva organa (ki se pogosto nanašata na različne organe), pristojna za izdajo odločb o vrnitvi, v večini držav članic pa je drug tudi organ, pristojen za izvrševanje vračanja.
Komisija je prispevala k operativni strategiji z dokumentom o politiki z naslovom Na poti k operativni strategiji za učinkovitejše vračanje z dne 24. januarja 2023, COM(2023) 45 final.
Priporočilo Komisije z dne 16. marca 2023 o vzajemnem priznavanju odločb o vrnitvi in pospešenem vračanju pri izvajanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta, C(2023) 1763 final.
Te zaposlitve presegajo število opazovalcev (40), ki je določeno v uredbi o evropski mejni in obalni straži.
Združeni zadevi C‑368/20 in C-369/20, NW proti Landespolizeidirektion Steiermark, ECLI:EU:C:2022:298, točka 64.
Priporočilo Komisije (EU) 2017/820 z dne 12. maja 2017 o sorazmernih policijskih kontrolah in policijskem sodelovanju na schengenskem območju. C/2017/3349, UL L 122, 13.5.2017, str. 79.
Glej sodbo Sodišča v združenih zadevah C-368/20 in C-369/20.
Glej Evropska komisija, Zaščita Evropejcev in Evropejk pred terorizmom in organiziranim kriminalom, zadnji dostop dne 12. maja, na voljo na tej povezavi .
Glej Europol, Criminal networks in EU ports: Risks and challenges for law enforcement (Kriminalne mreže v pristaniščih EU: tveganja in izzivi za organe kazenskega pregona), https://www.europol.europa.eu/cms/sites/default/files/documents/Europol_Joint-report_Criminal%20networks%20in%20EU%20ports_Public_version.pdf.
EU Drugs Market Report 2019 (Poročilu o trgu prepovedanih drog v EU za leto 2019), EMCDDA 2019.
Izvedbeni sklep Komisije C(2023) 56 z dne 13. januarja 2023 o določitvi letnega ocenjevalnega programa za leto 2023 v skladu s členom 13(1) Uredbe Sveta (EU) 2022/922 z dne 9. junija 2022 o vzpostavitvi in delovanju ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda.
Komisija je končala 38 postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi nesporočanja zoper države članice. Pred Sodiščem je zoper eno državo članico začela postopek zaradi neprenosa Direktive, zoper eno državo članico pa zaradi neprenosa izvedbenega akta o označevanju. Komisija trenutno ocenjuje skladnost nacionalne zakonodaje z navedenima pravnima aktoma.
Uredba (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju preiskav kaznivih dejanj in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah (UL L 169, 27.6.2022, str. 1).
Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic ter razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ, COM(2021) 782 final.
Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) ter spremembi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ter uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta, COM(2021) 784 final.
Poleg ukrepov, povezanih s schengenskim pravnim redom – ki je trden pravni okvir ukrepov, ki podpirajo operativno sodelovanje in izmenjavo informacij med policijskimi in pravosodnimi organi v kazenskih zadevah, ter ukrepov na področju vizumske politike in politike vračanja –, morajo države članice sodelovati tudi na področjih varnosti, policijskega in pravosodnega sodelovanja ter migracij in azila.
Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zbiranju in prenosu predhodnih informacij o potnikih (API) za izboljšanje in olajšanje nadzora zunanjih meja, spremembi Uredbe (EU) 2019/817 in Uredbe (EU) 2018/1726 ter razveljavitvi Direktive Sveta 2004/82/ES, COM(2022) 729 final, ter Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zbiranju in prenosu predhodnih informacij o potnikih za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj ter o spremembi Uredbe (EU) 2019/818, COM(2022) 731 final.
Priporočilo Sveta (EU) 2022/915 z dne 9. junija 2022 o operativnem sodelovanju na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, UL L 158, 13.6.2022, str. 53.
Člen 8(4) Uredbe (EU) 2018/1806 določa, da mora Komisija zagotoviti ustrezno spremljanje stalnega izpolnjevanja zahtev za izvzetje iz vizumske obveznosti s strani držav, katerih državljani so vstop v EU brez vizuma pridobili po uspešni sklenitvi dialoga o liberalizaciji vizumskega režima. Zato je Komisija od leta 2017 sprejela pet poročil na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti, ki zajemajo države Zahodnega Balkana (Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Severno Makedonijo in Srbijo) in vzhodnega partnerstva (Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino).
Člen 8 Uredbe (EU) 2018/1806.
EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 16.5.2023
COM(2023) 274 final
PRILOGA
k
Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu,
Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2023
PRILOGA 1
Schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem: glavni dogodki in naslednji koraki
Schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem je ključni zaščitni ukrep za zagotovitev dobrega delovanja schengenskega območja, saj omogoča pravočasno identifikacijo in odpravo strateških ranljivosti. Ekipe strokovnjakov iz držav članic in Komisije ob podpori agencij in organov EU ocenijo vsako državo članico in pridruženo schengensko državo, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, in sicer vsaj enkrat vsakih sedem let. To je tudi okvir za preverjanje, ali so izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo schengenskega pravnega reda v državah članicah, v zvezi s katerimi še ni sklepa Sveta glede uporabe schengenskega pravnega reda v celoti ali delno, razen za tiste države članice, katerih ocenjevanje je že bilo zaključeno, ko je začela veljati nova uredba o schengenskem ocenjevalnem in spremljevalnem mehanizmu (v nadaljnjem besedilu: Uredba) 1 .
Komisija v skladu s členom 25 Uredbe poroča o ocenjevanjih, izvedenih v prejšnjem letu, o sklepnih ugotovitvah iz teh ocenjevanj, o delovanju nabora strokovnjakov, vključno z razpoložljivostjo strokovnjakov iz držav članic, in stanju v zvezi z ukrepi za odpravo pomanjkljivosti, ki so jih sprejele države članice.
Dejavnosti ocenjevanja, izvedene leta 2022
Komisija je leta 2022 zaključila drugi programski cikel schengenskih ocenjevanj, v okviru katerega je obiskala Španijo, Norveško, Švedsko, Islandijo, Dansko in Portugalsko. Poleg tega so bili ocenjeni Grčija, Italija, Malta, Luksemburg, Ciper, Belgija, Avstrija, Francija in Nizozemska v zvezi z izvajanjem skupne vizumske politike 2 . Luksemburg je bil ocenjen tudi v zvezi z izvajanjem zahtev glede varstva podatkov.
Te države članice so obiskale ocenjevalne skupine, ki so ocenile, ali se zunanje meje upravljajo v skladu z zahtevanimi standardi, in tudi ukrepe v schengenskem območju, vključno z učinkovitim izvajanjem politike vračanja, policijskega sodelovanja in Schengenskega informacijskega sistema. Del dejavnosti ocenjevanja so bili tudi ukrepi v tretjih državah v okviru vizumske politike. Posebna pozornost je bila namenjena preverjanju spoštovanja temeljnih pravic pri izvajanju schengenskega pravnega reda, vključno z izvajanjem veljavnih zahtev glede varstva podatkov.
Med vsemi ocenjevanji, izvedenimi leta 2022, so bili obravnavani strateški elementi na nacionalni ravni, da bi se ocenjevalnim ekipam zagotovilo dobro razumevanje osrednje organizacije in strategije organov za izvajanje schengenskega pravnega reda, vključno z elementi, kot so usposabljanje in človeški viri, analiza tveganja in načrtovanje ravnanja v izrednih razmerah. Te točke so bile ocenjene z obiski pri osrednjih organih, vključno z nacionalnimi centri za operativno usklajevanje, policijskimi upravami, ministrstvi in uradi SIRENE. Obiski na strateški ravni so bili izvedeni skupaj z obiski na operativni ravni, na primer na glavnih mejnih prehodih in mednarodnih letališčih, policijskih postajah in v centrih za pridržanje.
Rezultati drugih spremljevalnih mehanizmov, zlasti ocene ranljivosti agencije Frontex, so bili ustrezno upoštevani pri pripravi in izvajanju dejavnosti ocenjevanja, s čimer se je zagotovila ozaveščenost o aktualnih razmerah.
Schengenska ocenjevanja iz leta 2022 zagotavljajo splošno sliko izvajanja schengenskega pravnega reda na schengenskem območju v državah članicah. Na splošno je raven izvajanja schengenskega pravnega reda na visoki ravni, vendar so bile med ocenjevanji leta 2022 v treh primerih ugotovljene resne pomanjkljivosti. Zaključek akcijskih načrtov, ki zadevajo resne pomanjkljivosti 3 , je absolutna prednostna naloga za schengensko območje. Večina resnih pomanjkljivosti, opredeljenih v prejšnjem letu, je bila odpravljenih ali pa se trenutno rešujejo. Zlasti je na področju upravljanja zunanjih meja ocenjevanje Španije razkrilo slabo kakovost in pomanjkljive mejne kontrole na večini obiskanih mejnih prehodov. Sprejeti so bili hitri ukrepi za odpravo težav s povezljivostjo in drugih tehničnih težav sistemov mejne kontrole, Komisija pa bo letos izvedla ponovni obisk in ocenila napredek. Poleg tega so bile v primeru Islandije ugotovljene resne pomanjkljivosti na področju policijskega sodelovanja zaradi neučinkovitosti zmogljivosti iskanja islandske policije. Posledično policisti niso mogli sistematično zaznavati aktivnih razpisov ukrepov med razpisi ukrepov v Schengenskem informacijskem sistemu. Islandski organi so, takoj ko so bili uradno obveščeni, sprejeli ukrepe za obravnavo te težave. Preveritveni obisk je načrtovan tudi letos. Nazadnje, za resno pomanjkljivost so se štele velike zamude, ki so jih pri odobritvi terminov sestankov imeli zunanji ponudniki storitev za vložitev vloge za izdajo vizuma na Nizozemskem. Nizozemski organi so se zavezali, da bodo to težavo prednostno obravnavali, Komisija pa še naprej spremlja ukrepe za odpravo pomanjkljivosti, ki se izvajajo.
Poleg tega je mogoče na podlagi rezultatov ocenjevanj ugotoviti nekaj skupnih težav v več državah članicah, ki zahtevajo posebno pozornost.
·Ocenjevanja upravljanja zunanjih meja, izvedena leta 2022, so pokazala slabo upravljanje evropskega integriranega upravljanja meja v nekaterih državah članicah in slabo sodelovanje med agencijami. Splošno slabe mejne kontrole, zlasti na morskih mejah, slabo varovanje morske meje skupaj z neskladnostjo v analizi tveganja ter razpršeno spremljanje razmer v večini ocenjenih držav članic leta 2022 ostajajo glavna vprašanja, ki vzbujajo zaskrbljenost.
·Ocenjevanja so razkrila, da v primerjavi z ocenjevanji, izvedenimi v prejšnjih letih, obstaja večja zaveza za prizadevanja za učinkovitejšo politiko vračanja. Vendar še ni dovolj osredotočenosti za izboljšanje notranjih vidikov vračanja, razpoložljiva orodja pa niso v celoti izkoriščena. Omejitve pri sodelovanju in odsotnost učinkovitih sistemov za upravljanje primerov vračanja močno ovirajo možnost za izvajanje vračanja.
·Večina držav članic je sicer izkazala dobro skladnost z ustreznim schengenskim pravnim redom na področju policijskega sodelovanja, ponavljajoča se težava pa je bil omejen ali pomanjkljiv dostop policijskih enot do Vizumskega informacijskega sistema za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. Veliko držav članic ni imelo vzpostavljenega sistema za zagotovitev takega dostopa.
·Stalnica v vseh ocenjevanjih na področju vizuma leta 2022 so bile znatne zamude pri odobritvi terminov sestankov za prosilce za vizum, da bi ti lahko vložili svoje vloge, in/ali pri obdelavi vlog. Pogosto je bilo ugotovljeno, da sodelovanje konzulatov držav članic z zunanjimi ponudniki storitev in spremljanje nista bila optimalna.
·Ocenjevanja za preverjanje uporabe Schengenskega informacijskega sistema so razkrila, da veliko držav članic funkcije poizvedb po prstnih odtisih še vedno ne uporablja v zadostni meri. Prikaz vseh razpoložljivih podatkov v nacionalnih aplikacijah SIS, kot so fotografije in prstni odtisi, še ni optimalen.
·Ocenjevanja za preverjanje spoštovanja zahtev glede varstva podatkov pri izvajanju schengenskega pravnega reda so pokazala, da nekatere države članice organom za varstvo podatkov še niso zagotovile dovolj človeških in finančnih virov, da bi ti lahko opravljali s schengensko ureditvijo povezane naloge, zlasti ker organi za varstvo podatkov ne morejo vedno izvajati obveznih revizij varstva podatkov.
Komisija je v skladu z okrepljenim schengenskim ocenjevalnim in spremljevalnim mehanizmom, ki se je začel uporabljati oktobra 2022, februarja 2023 organizirala tudi prvi preveritveni obisk v Belgiji, da bi spremljala napredek, dosežen pri izvajanju akcijskega načrta, povezanega z ocenjevanjem na področju upravljanja zunanjih meja iz leta 2020. Napredek je bil opažen v zvezi s strateškim usklajevanjem, izvajajo pa se ukrepi za utrditev nacionalnega in medagencijskega sodelovanja.
Leta 2022 ni bilo izvedenih nenapovedanih obiskov.
Schengenska ocenjevanja: pot naprej
Po začetku veljavnosti nove uredbe o schengenskem ocenjevalnem mehanizmu je bil sprejet nov večletni ocenjevalni program za redna ocenjevanja, ki bodo izvedena v obdobju 2023–2029. Leta 2023 bodo ocenjene Finska, Litva, Latvija in Estonija. Poleg tega bo Ciper na področju Schengenskega informacijskega sistema prvič ocenjen po povezavi julija 2023. Irska bo ocenjena na preostalih področjih politike, na katerih je želela sodelovati. Hrvaška bo po pristopu ocenjena na začetku leta 2024.
Sprejetje prenovljenega mehanizma je privedlo tudi do tekoče revizije smernic za schengensko ocenjevanje in schengenskega standardnega vprašalnika ter do nadaljnje uskladitve dejavnosti usposabljanja za enotno potrjevanje schengenskega ocenjevanja. Ti instrumenti so bili nadgrajeni za uskladitev z novimi načeli in zahtevami ter da bi se ocenjevalnim skupinam zagotovila potrebna orodja za izvajanje strateških in celovitih ocenjevanj držav članic.
Po posvetovalnem postopku z državami članicami in ob upoštevanju prednostnih nalog iz tega sporočila je mogoče za leto 2024 razmisliti o naslednjih tematskih ocenjevanjih: (i) najboljše prakse na področju sodelovanja pri kazenskem pregonu za boj proti glavnim virom in potem nedovoljenega strelnega orožja; (ii) najboljše prakse za obravnavo skupnih ovir, ki omejujejo učinkovitost in hitrost sistema vračanja; (iii) rešitve za premagovanje tveganja, da se bodo storilci kaznivih dejanj preselili na „temni splet“ z ustvarjanjem varnih spletnih zavetij nekaznovanosti.
Delovanje nabora strokovnjakov
Komisija je po sprejetju nove uredbe o schengenskem ocenjevalnem in spremljevalnem mehanizmu oblikovala nabor strokovnjakov za leto 2023, da bi zagotovila hitrejšo in manj obremenjujočo udeležbo zadostnega števila izkušenih strokovnjakov.
Vse države članice so imenovale vsaj enega strokovnjaka za vsako področje politike, na katerem so ocenjene, razen če bi imenovanje bistveno vplivalo na opravljanje nacionalnih nalog 4 . Skupaj je bilo imenovanih 570 nacionalnih strokovnjakov, od tega jih je bilo 514 izbranih za nabor za leto 2023, pri čemer so se upoštevala splošna in posebna merila, opredeljena v Uredbi in v pozivu državam članicam k imenovanju 5 .
Nabor strokovnjakov je glavni vir strokovnjakov za dejavnosti ocenjevanja in spremljanja, ki se izvajajo leta 2023. Objavljen je bil dodaten poziv za strokovnjake za iskanje posebnih strokovnjakov za tematsko ocenjevanje na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami.
Pregled ukrepov držav članic za odpravo pomanjkljivosti
Po dejavnosti ocenjevanja morajo države članice obravnavati ugotovljene pomanjkljivosti ter Svetu in Komisiji predložiti akcijski načrt z ukrepi za njihovo odpravo, ki jih je treba izvesti. Z objavo tega drugega poročila o stanju schengenske ureditve se spremljanje ukrepov držav članic za odpravo pomanjkljivosti po schengenskem ocenjevanju prenese na spletno orodje KOEL-SCHEVAL. Ta odmik od birokracije bo omogočil boljši pregled stanja izvajanja priporočil in boljšo skladnost z zahtevami glede poročanja na podlagi nove uredbe.
Od začetka prvih schengenskih ocenjevanj v okviru usklajevanja Komisije leta 2015 so ocenjevalne skupine zaključile več kot 50 akcijskih načrtov. Na podlagi najnovejših ocen poročil o nadaljnjem ukrepanju, ki so jih predložile države članice, Komisija zaključuje akcijske načrte Portugalske, Litve, Malte, Norveške, Češke, Madžarske in Slovaške na področju skupne vizumske politike, akcijske načrte Estonije na področju meja in vračanja ter akcijski načrt Madžarske na področju upravljanja zunanjih meja, saj so bila vsa priporočila v celoti izvedena.
Poleg tega Komisija zaključuje tudi vse akcijske načrte v zvezi s priporočili iz ocenjevanj, ki so bila izvedena v letih 2015 in 2016 6 . Vendar je ta zaključek tehnične narave, saj se nanaša na akcijske načrte, ki vsebujejo neizvedene ukrepe iz prejšnjih ocenjevanj, medtem ko je že bilo izvedeno novo ocenjevanje za zadevno državo članico na zadevnem področju politike in so bila oblikovana nova priporočila. Ti ukrepi se prenesejo v akcijski načrt novega ocenjevanja, da se prepreči podvajanje obveznosti poročanja. Podobno bodo, ko bodo države članice predložile svoje akcijske načrte v zvezi z zadnjimi ocenjevanji, vsi stari akcijski načrti tehnično zaključeni v pregledu ustreznosti novega akcijskega načrta 7 .
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
2020 |
2021 |
2022 |
|
Zaključeni 8 |
26 |
30 |
17 |
9 |
5 |
0 |
0 |
0 |
Odprti |
2 |
6 |
19 |
21 |
25 |
22 |
37 |
36 |
Skupaj |
28 |
36 |
36 |
30 |
30 |
22 |
37 |
36 |
Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je odprtih še precejšnje število akcijskih načrtov (168 od 255). Vendar je treba opozoriti, da lahko Komisija akcijske načrte načeloma zaključi le, ko so v celoti izvedena vsa priporočila 9 . Stanje posameznih akcijskih načrtov izkazuje, da je bil dosežen pomemben napredek in da splošna stopnja izvajanja v veliki meri presega 75 %. Prednostna področja za okrepljeno izvajanje vključujejo mejne kontrole, varovanje meje, sistem EUROSUR in učinkovitost sistema vračanja.
Pregled stopnje izvajanja priporočil Delovne skupine za schengensko evalvacijo po področjih politike
Upravljanje zunanjih meja:
Vračanje:
Policijsko sodelovanje:
Obsežni informacijski sistemi:
Skupna vizumska politika:
Uredba Sveta (EU) 2022/922 z dne 9. junija 2022 o vzpostavitvi in delovanju ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1053/2013
Omenjene države članice zaradi omejitev potovanj po pandemiji COVID-19 v letu 2020 ali 2021 niso mogle biti ocenjene v zvezi z izvajanjem skupne vizumske politike, tako kot so bile ocenjene v zvezi z drugimi področji politike.
Ko se ugotovijo resne pomanjkljivosti, ocenjevalna skupina in Svet za ocenjeno državo članico uporabita strožji nadzor. Ocenjena država članica mora poročati pogosteje, izvede pa se ponovni obisk, da se ugotovi napredek pri odpravi pomanjkljivosti.
V skladu s členom 17(2) Uredbe se „od držav članic ne zahteva, da imenujejo strokovnjake za področja, na katerih iz objektivnih razlogov niso ocenjene, ali v izjemnih okoliščinah, če bi imenovanje bistveno vplivalo na opravljanje nacionalnih nalog. Če se država članica sklicuje na slednje, Komisiji pisno predloži razloge in informacije o teh izjemnih okoliščinah.“
V členu 15(1) Uredbe je določeno, da imajo strokovnjaki „ustrezne kvalifikacije, vključno z dobrim teoretičnim znanjem in izkušnjami na področjih, ki jih zajema ocenjevalni in spremljevalni mehanizem, dobro poznajo načela, postopke in tehnike ocenjevanja ter se lahko učinkovito sporazumevajo v skupnem jeziku.“ V skladu s členom 17(5) morajo države članice imenovati strokovnjake, ki izpolnjujejo te pogoje.
Tehnično so zaključeni naslednji akcijski načrti: Avstrija – Schengenski informacijski sistem in varstvo podatkov (2015); Belgija – Schengenski informacijski sistem (2015); Nemčija – vračanje (2015); Lihtenštajn – vračanje in varstvo podatkov (2015); Nizozemska – varstvo podatkov (2015); Grčija– vračanje, policijsko sodelovanje, Schengenski informacijski sistem (vse leta 2016); Francija – upravljanje zunanjih meja, vračanje, Schengenski informacijski sistem (vse leta 2016); Italija – upravljanje zunanjih meja, vračanje, Schengenski informacijski sistem (vse leta 2016); Luksemburg – Schengenski informacijski sistem (2016) ter Malta – upravljanje zunanjih meja, vračanje, policijsko sodelovanje in Schengenski informacijski sistem (vse leta 2016). Akcijskega načrta na podlagi ocenjevanja Grčije leta 2016 na področju upravljanja zunanjih meja ni bilo mogoče zaključiti, ker veliko ukrepov še ni bilo izvedenih. Akcijskih načrtov na področju varstva podatkov za Belgijo, Nemčijo, Grčijo, Francijo, Italijo, Luksemburg in Malto (v zvezi z ocenjevanji leta 2015 in 2016) ni bilo mogoče zaključiti zaradi zamud pri sprejetju ocenjevalnih poročil ali priporočil po ocenjevanjih v letih 2020 in 2021.
Za tehnično zaključene je že zdaj mogoče razglasiti akcijske načrte, povezane z ocenjevanji Islandije, Norveške in Švedske leta 2017 v zvezi s Schengenskim informacijskim sistemom ter Španije na področju skupne vizumske politike po novih ocenjevanjih leta 2022.
Preglednica prikazuje število akcijskih načrtov, ki izhajajo iz rednih ocenjevanj, ki jih je Komisija zaključila, vključno z akcijskimi načrti, zaključenimi v poročilu o stanju schengenske ureditve za leto 2023.
Razen v primeru tehničnih zaključkov, kot je navedeno zgoraj, čeprav morajo v tem primeru države članice o odprtih priporočilih poročati v novem poročilu.
EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 16.5.2023
COM(2023) 274 final
PRILOGA
k
Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu,
Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
Poročilo o stanju schengenske ureditve 2023
PRILOGA 2
Zbirka najboljših praks, opredeljenih v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma
Ker je schengensko območje brez nadzora na notranjih mejah (v nadaljnjem besedilu: schengensko območje) še vedno temelj evropskega povezovanja, je učinkovito izvajanje schengenskih pravil ključno za zagotavljanje nemotenega čezmejnega gibanja oseb, krepitev varnosti ob hkratnem spoštovanju temeljnih pravic in spodbujanje sodelovanja med državami članicami. Opredelitev najboljših praks in inovativnih rešitev držav članic, ki bi jih lahko uporabile druge države članice, je v središču novega schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma. Njegov namen je izboljšati izvajanje schengenskega pravnega reda.
Ta zbirka združuje vrsto najboljših praks in inovativnih rešitev, ki zajemajo različne vidike schengenskega pravnega reda, vključno z upravljanjem meja, vračanjem, vizumsko politiko, kazenskim pregonom, varstvom podatkov in uporabo informacijskih sistemov, ki so bile opredeljene med schengenskimi ocenjevanji, ki so potekala med izvajanjem prvega (2015–2019) in drugega (2020–2022) večletnega ocenjevalnega programa.
Namen zbirke najboljših praks je zagotoviti vpogled v inovativne strategije, orodja in ukrepe, ki lahko podpirajo organe držav članic pri izvajanju schengenskega pravnega reda, ter jim pomagati nadgrajevati preizkušene pristope in tehnike pri predložitvi novih predlogov in pobud. Njen namen je tudi okrepiti okvir, oblikovan v ustrezni delovni skupini Sveta, za nadaljnje olajšanje izmenjave izkušenj in znanja ter medsebojnega učenja držav članic ter spodbujanje k njima. To bi olajšalo zlasti vzajemno učenje in spodbudilo sodelovanje med državami članicami, kar bi privedlo do boljšega izvajanja schengenske strukture. Namen zbirke ni, da bi nadomestila ali ponavljala obstoječe najboljše prakse, vključene v različna veljavna priporočila ali priročnike Komisije ali Sveta, ampak naj bi jih dopolnila z novimi elementi.
Komisija namerava to zbirko posodobiti vsako leto ter vanjo vključiti nove in inovativne ukrepe, ki so jih ocenjevalne skupine opredelile med dejavnostmi schengenskih ocenjevanj v predhodnem letu.
Te najboljše prakse bi morale tudi podpirati učinkovito izvajanje večletne strateške politike za evropsko integrirano upravljanje meja. Zato so države članice pozvane, naj ustrezne najboljše prakse vključijo v svoje nacionalne strategije za integrirano upravljanje meja za evropsko integrirano upravljanje meja.
Ta zbirka je pojasnjevalna in ni pravno zavezujoča. Namenjena je kot dragocen vir za oblikovalce politik, uradnike organov kazenskega pregona in druge deležnike, ki sodelujejo pri zagotavljanju nemotenega in učinkovitega delovanja schengenskega območja, pa tudi kot podpora možnim rešitvam za ukrepe za odpravo pomanjkljivosti, ki se nanašajo na prihodnja priporočila, ki jih predlagajo ocenjevalne skupine. Je del letnega poročila iz člena 25 Uredbe Sveta (EU) 2022/922.
1.Upravljanje zunanjih meja
Izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja |
Upravljanje nacionalnega integriranega upravljanja meja ̶Na nacionalni ravni se vzpostavi središče, ki združuje sedem organov, vključno s policijo, uradom za migracije in carinsko upravo. Glavni namen središča je pripraviti odzivne strategije, zagotoviti zgodnje opozarjanje in pripraviti priporočila. To je stalna struktura, organizirana na podlagi dela začasnih enot, ter ima vrsto analitičnih produktov, ki so podlaga za taktično odločanje na lokalni ravni in strateško sprejemanje odločitev na ministrski ravni. Njegove analize se pošljejo vsem enotam mejne policije prek spletne platforme za policijo. [Nemčija, 2015] ̶Vzpostavitev dobro delujočega in stalnega sistema upravljanja evropskega integriranega upravljanja meja, ki ga usklajuje posebna struktura upravljanja in vključuje vse udeležene nacionalne organe, je bistvenega pomena za učinkovito vzpostavitev, spremljanje in izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja v državah članicah. Sodelovanje uradnika agencije Frontex za zvezo (kot opazovalca) v nacionalnem upravljavskem organu za evropsko integrirano upravljanje meja se šteje za koristno za izmenjavo informacij in učinkovito sodelovanje ter za zagotavljanje povezave med nacionalno in evropsko ravnjo. [Tematsko ocenjevanje nacionalnih strategij za integrirano upravljanja meja, 2020] |
Medagencijsko sodelovanje ̶Tesno in učinkovito formalizirano medagencijsko usklajevanje in sodelovanje med različnimi nacionalnimi organi na centralni, regionalni in lokalni ravni se štejeta za bistvena za učinkovito delovanje sistemov za integrirano upravljanje meja. Enote mejne straže se napotijo v teritorialne vode in na kopno zadevnih tretjih držav, kar zagotavlja stalno skupno patruljiranje po morju in v zraku s plovili in letali držav članic, s podporo elektronskih sredstev, kot je celoviti sistem nadzorovanja zunanjih meja (SIVE). [Tematsko ocenjevanje nacionalnih strategij za integrirano upravljanja meja, 2020] |
Iskanje in reševanje ̶Nacionalna strategija bi morala obravnavati cilje za vključitev funkcije iskanja in reševanja v koncept varovanja nacionalnih morskih meja ter povezavo s podporo EU na tem področju, ki jo zagotavljajo skupne pomorske operacije, ki jih usklajuje agencija Frontex. Funkcijo iskanja in reševanja bi bilo treba vključiti kot sestavni del nacionalnega sistema varovanja morskih meja, kar zadeva načrtovanje in razvoj zmogljivosti za nadzor. Nacionalno središče funkcije iskanja in reševanja bi lahko izmenjevalo informacije, ki jih zbere svetovni sistem funkcije iskanja in reševanja, da se izboljša načrtovanje nadzora. [Tematsko ocenjevanje nacionalnih strategij za integrirano upravljanja meja, 2020] |
Mehanizem za nadzor kakovosti ̶Ministrstvo za notranje zadeve je vzpostavilo nacionalni ocenjevalni mehanizem za zunanje meje na podlagi evropskega mehanizma za nadzor kakovosti in nacionalnih mehanizmov za nadzor kakovosti. Mehanizem združuje priporočila iz schengenskega ocenjevalnega mehanizma, ocene ranljivosti agencije Frontex in nacionalnih ocenjevalnih obiskov. Ti vključujejo oceno Schengenskega informacijskega sistema/SIRENE in vprašanja policijskega sodelovanja. [Avstrija, 2020] ̶Za upravljanje meja na nacionalni ravni in ravni EU bi bilo treba sistematično uporabljati evropski mehanizem za nadzor kakovosti, ki bi zajemal celoten obseg evropskega integriranega upravljanja meja. Stalni nacionalni mehanizem za nadzor kakovosti vključuje nabor nacionalnih ocenjevalcev, ki se usposabljajo na tečajih schengenskih ocenjevalcev agencije Frontex. [Tematsko ocenjevanje nacionalnih strategij za integrirano upravljanja meja, 2020] |
Nacionalno in evropsko spremljanje razmer in sistem zgodnjega opozarjanja |
Sodelovanje (spremljanje razmer) ̶Žandarmerija dveh sosednjih držav članic je razvila zelo dobro dvostransko sodelovanje na podlagi memoranduma o sodelovanju. Na podlagi tega memoranduma je mogoče izvajati skupne patrulje na morju in na kopnem ter si med drugim izmenjevati operativno osebje. Organi teh držav članic so se tudi dogovorili, da bodo povezali svoje sisteme za pomorski nadzor in si izmenjevali informacije o sliki pomorskega stanja. [Portugalska/Španija, 2017] ̶Usklajevanje med nacionalnima koordinacijskima sistemoma dveh sosednjih držav članic omogoča skupno sliko stanja, učinkovito izmenjavo informacij, boljše spremljanje razmer na skupnih mejah in boljšo zmogljivost odzivanja, saj si državi izmenjujeta tudi nameščanje sredstev. [Portugalska/Španija, 2017] |
Mejne kontrole |
Kopenske meje ̶Vodja izmene mejne policiste, dodeljene mejni kontroli v prvi vrsti, pred izvajanjem mejnih kontrol na hitrem potniškem vlaku, ki prihaja iz države zunaj schengenskega območja, ustrezno operativno informira. To informiranje temelji na udeležbi predstavnikov carine, da se zagotovi izmenjava skladnih informacij o posodobljenih profilih tveganja in drugih ustreznih operativnih podatkov. En član mejne patrulje je bil posebej usposobljen za upravljanje obveščevalnih podatkov. Učinkovite mejne kontrole se izvajajo na podlagi strateške porazdelitve osebja in ustrezne uporabe jezikov glede na sestavo potnikov. Predhodne informacije o potnikih se zahtevajo za vse vlake ter za potnike in vlakovno osebje na teh vlakih. Imenovani mejni policisti obdelujejo predhodne informacije o potnikih s seznama potnikov, ki se predhodno preveri v vnaprej izbranih registrih, ter ocenijo označena tveganja. Potovalni dokumenti se pregledajo in preverijo vizualno ter s pomočjo ustreznih tehničnih naprav. [Finska, 2018] |
Zračne meje ̶Namenska enota šestih mejnih policistov nadzoruje zasebna potniška in rekreacijska letala, vključno z lahkimi zrakoplovi in helikopterji, saj ima dostop do sledenja letom v realnem času in podatkov o letih z vojaškega radarja. Enota prejme vse načrte letov, ki jih nato analizira. Kadar letališče odhoda ali prihoda ni mejni prehod, se obvesti policijsko enoto, ki posreduje. V primeru nedovoljenega pristanka na aerodromih, ki niso mejni prehodi, organi naložijo kazni. Redno se izvaja ocena tveganja zračnih rut, ki odstopajo. [Belgija 2020] |
Varovanje meje |
̶Mejni policisti imajo podporo operativnega sistema, ki omogoča neposredno mobilno posvetovanje z ustreznimi podatkovnimi zbirkami in operativno usklajevanje na področju varovanja meje. Sistem se uporablja tudi za usklajevanje patrulj, spremljanje razmer, določanje položaja patrulj in učinkovito zmogljivost za odzivanje. Poleg tega regionalnemu koordinacijskemu centru omogoča pridobitev splošne operativne slike ter zagotavlja možnost pravočasne izbire ustreznih sredstev posredovanja in komunikacijskega kanala. Interaktivni vmesnik mejnim in policijskim patruljam, vodjem izmen in regionalnemu koordinacijskemu centru omogoča izbiro in pošiljanje geolokacije zadevnega kraja neposredno na prikazovalnike, nameščene v vsakem patruljnem avtomobilu in plovilu. Mejnim policistom, pristojnim za varovanje meje, zagotavlja stalno in celovito spremljanje razmer, olajšuje komunikacijo in izboljšuje zmogljivosti za odzivanje. [Estonija, 2018] ̶Mejna policija za naloge varovanja in posredovanja uporablja brezpilotne zrakoplove. Vsaka regionalna enota, pristojna za zunanje kopenske meje, je povezana s sistemom. Sestoji iz treh platform (brezpilotnih mini motornih jadralnih letal), zemeljske postaje (z daljinskim upravljanjem, zasloni in anteno) in druge podporne opreme. Platforme so opremljene s kamerami za dnevno in nočno gledanje, eno platformo pa je mogoče uporabljati kadar koli. Visokokakovostni posnetki kamer se v realnem času pošljejo zemeljski postaji ali drugim povezanim prejemnikom. Ta sistem brezpilotnih zrakoplovov lahko izboljša zmogljivost varovanja meje in spremljanje razmer ter tudi zmogljivosti za odzivanje. Ko je zaznan leteči predmet, je regionalni koordinacijski center hitro obveščen, da se izvedejo posebni ukrepi posredovanja. [Poljska, 2019] |
Mednarodno sodelovanje ̶Vzpostavitev večstranskega sodelovanja in dvostranskih sporazumov z več tretjimi državami omogoča izmenjavo podatkov v realnem času o pomorskem nadzoru in na mejnih prehodih za preverjanja na trajektih ter drugih z mejo povezanih informacij. Organi z doniranjem sredstev aktivno podpirajo razvoj nacionalnih zmogljivosti za nadzor meje v tretjih državah. [Italija, 2021] ̶Nacionalni organi upravljajo migracijske tokove in obravnavajo čezmejna kazniva dejanja, ki izhajajo iz držav zunaj schengenskega območja, z izvajanjem regionalnega koncepta varovanja meje. To vključuje napotitev uradnikov za zvezo iz tretjih držav v regionalne koordinacijske centre držav članic in obratno, da bi se olajšala neposredno sodelovanje in izmenjava informacij. Enote mejne straže se napotijo v teritorialne vode in na kopno tretjih držav, s čimer se zagotovi stalno skupno patruljiranje po morju in zraku. Mehanizem iskanja in reševanja dopolnjuje regionalni sistem varovanja meja s plovili, ki jih usklajuje nacionalna agencija za iskanje in reševanje. [Španija, 2022] |
2.Vizumska politika
Zunanji ponudnik storitev |
̶Naložitev finančnih sankcij zunanjim ponudnikom storitev v primeru neupoštevanja pogodbe je skupaj z okrepljenim spremljanjem njihovega dela učinkovit način za to, da zunanji ponudnik storitev deluje v skladu z določbami pogodbe in izboljša svojo uspešnost. [Avstrija, 2022] |
Nacionalni informacijski sistem |
̶V nacionalnem vizumskem informacijskem sistemu se nujne vloge (na primer v primeru, ko mora prosilec za vizum odpotovati zelo kmalu po predložitvi vloge, na primer zaradi hospitalizacije bližnjega družinskega člana) trajno označijo. Tako je nujne vloge mogoče enostavno opredeliti, njihovo preverjanje pa je mogoče enostavno prednostno razvrstiti. [Malta, 2022] |
3.Vračanje
Učinkovitost sistema vračanja |
Postopki vračanja ̶S prakso sprejemanja odločb o vrnitvi, odstranitvi in prepovedi vstopa v enem koraku se zmanjšuje upravno breme, hkrati pa se v celoti spoštujejo procesne pravice oseb v postopku vračanja. [Avstrija, 2015] ̶Postopek za uradno obveščanje o „nameri o izdaji prepovedi vstopa“, kadar se med izstopno kontrolo odkrije nedovoljeno prebivanje, s čimer državljan tretje države dobi priložnost za vložitev ugovora, organom omogoča izdajo prepovedi vstopa brez poseganja v odhod državljana tretje države in ob hkratnem spoštovanju pravic državljana tretje države. [Nizozemska, 2021] ̶Postopek, vzpostavljen za sistematičen nadzor skladnosti državljana tretje države z obveznostjo vrnitve v roku za prostovoljni odhod, vključuje: ·preverjanje odhoda državljana tretje države prek mejnih prehodov v informacijskem sistemu državne mejne straže; ·posvetovanje s pristojnimi organi sosednjih držav članic o tem, ali je državljan tretje države odšel prek njihovega odseka zunanje meje; ·če navedeni preverjanji ne prineseta rezultatov, državna mejna straža obišče zadnji znani naslov državljana tretje države v državi članici; ·oddelek za migracije je obveščen o rezultatih in sprejme ustrezne ukrepe. [Litva, 2018] |
Prostovoljna vrnitev ̶Spodbujanje programov za pomoč pri prostovoljnem vračanju v vsaki fazi azilnega postopka in postopka vračanja zagotavlja, da so državljani tretjih držav v celoti seznanjeni z možnostjo prostovoljne vrnitve že ob prvem stiku z nacionalnimi organi. Ta praksa prispeva k visoki stopnji prostovoljnega vračanja, kar spodbuja bolj dostojanstven, varnejši in stroškovno učinkovit način vračanja nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. [Luksemburg, 2016] ̶V celotnem postopku vračanja je prostovoljna vrnitev za nacionalne organe prednostna naloga. Državljane tretjih držav se v vseh fazah postopka, zlasti v centrih za pridržanje, s proaktivnim pristopom spodbuja k prostovoljnemu odhodu. Centri za pridržanje prispevajo k spodbujanju prostovoljnega vračanja, saj odgovorni za upravljanje primerov in organi aktivno spodbujajo državljane tretjih držav k prostovoljnemu odhodu iz države, hkrati pa jim zagotavljajo ustrezno namestitev in podporo. [Nizozemska, 2021] ̶Zgodnje sodelovanje z osebami v postopku vračanja, ko se spodbuja prostovoljno vračanje/odhod, in možnost, da oseba v postopku vračanja sodeluje v programu prostovoljnega vračanja kadar koli v postopku vračanja, spodbujata in povečujeta uporabo prostovoljnega vračanja in reintegracije kot sestavnega dela skupnega sistema EU za vračanje v skladu s strategijo EU za prostovoljno vračanje in reintegracijo. [Danska, 2022] |
Informacijski sistem ̶Uporaba sodobne in prilagojene tehnične opreme, kot so tablice, pametni telefoni in druge prenosne naprave, z namensko programsko opremo, programirano za lajšanje dela policije pri identifikaciji državljanov tretjih držav za hitro preverjanje, ali so državljani tretjih držav, ki jih policija preverja, upravičeni do prebivanja v državi članici. [Švica, 2018] ̶Uporaba vrhunske tehnologije, mobilnih naprav in celovitih podatkovnih zbirk za enostaven dostop do informacij in njihovo izmenjavo koristi učinkovitemu vračanju državljanov tretjih držav, ki nimajo pravice do prebivanja. [Nizozemska, 2021] ̶Nacionalni informacijski sistem za upravljanje primerov vračanja, ki je bil razvit v skladu z modelom agencije Frontex (RECAMAS), organom na področju vračanja zagotavlja učinkovito in integrirano orodje, ki koristi učinkovitemu upravljanju primerov vračanja. [Italija, 2021] ̶Povezava nacionalnega sistema za upravljanje primerov na področju migracij z modulom aplikacije agencije Frontex za vračanje za čarterske lete nacionalnim organom omogoča, da neposredno dosežejo vse čarterske dejavnosti, organizirane s podporo agencije Frontex, in jim pomaga pri učinkovitejši organizaciji in sodelovanju pri dejavnostih vračanja. [Avstrija, 2020] |
Zaščitni ukrepi |
Postopek prisilnega vračanja ̶Vzpostavljeni so postopki, ki organom omogočajo sprejetje hitre odločitve v zvezi z naknadno prošnjo za azil, vloženo med postopkom odstranitve, da bi se preprečil odlog ali zakasnitev odstranitve državljana tretje države, hkrati pa se spoštuje načelo nevračanja. [Nizozemska, 2015] |
Spremljanje prisilnega vračanja ̶Ustrezno spremljanje je zagotovljeno s popolno neodvisnostjo nacionalnega zagovornika, obsegom njegovega delovanja, usposabljanjem spremljevalcev pri vračanju na področju temeljnih pravic, načelom nevračanja in regionalno mrežo usposobljenih opazovalcev prisilnega vračanja, ki deluje na celotnem ozemlju. [Italija, 2021] ̶Redno objavljanje poročil o spremljanju prisilnega vračanja, ki jih na spletu objavlja varuh človekovih pravic, tudi v angleščini v okviru letnega splošnega poročila varuha človekovih pravic, zagotavlja dodaten nadzor nad postopkom odstranitve, zaradi česar je postopek preglednejši, ter dodatno podpira učinkovitost mehanizma spremljanja prisilnega vračanja. [Češka, 2019] |
Usposabljanje ̶Obsežen program usposabljanja, ki ga izvajajo visokousposobljeni mentorji, skupaj z vzpostavljenim okvirom za spremstvo, podprt z dobro razvito mrežo mentorjev, zagotavlja visoke standarde izvajanja spremstva v skladu s standardi agencije Frontex. Usposabljanje je sestavljeno iz teoretičnega in praktičnega dela. Teoretični del se osredotoča na postopek dejavnosti vračanja, temeljne pravice, pravni okvir, komunikacijo in kulturno ozaveščenost ter na medicinske vidike. Med praktičnim delom se uslužbenci seznanijo s tehnikami posredovanja in usposabljanjem za primere uporabe prisilnih sredstev (prvi stik, informiranje poveljujočega pilota, vkrcanje, sedežni red, gibanje na krovu, nedovoljeno gibanje, zagotavljanje hrane, postopek za uporabo stranišča in predaja). Praktične vaje se izvajajo na maketi letala, kar omogoča usposabljanje v realističnem okolju [Portugalska, 2022] |
Pridržanje z namenom odstranitve |
Centri za pridržanje ̶Soba za otroke v prostorih za registracijo za tujce zagotavlja ustrezno in spodbudno okolje za otroke. Zaradi dolgega odpiralnega časa in dostopnosti brez omejitev, prisotnosti socialnega delavca ter množice iger in dejavnosti je soba za otroke privlačna. [Litva, 2018] ̶Družinski centri in ciljno usmerjene psihiatrične ustanove lahko poskrbijo za posebne potrebe ranljivih oseb v pridržanju. Ureditev družinskega centra, dejavnosti in predanost osebja omogočajo, da je družinsko življenje čim bolj podobno običajnemu življenju, ter zagotavljajo ustrezno in spodbudno okolje za družine in mladoletnike brez spremstva. Psihiatrična ustanova zagotavlja tesno sodelovanje med ustreznimi partnerji za obravnavo potreb ranljivih oseb s psihološkimi težavami v postopku vračanja, hkrati pa povečuje učinkovitost postopkov vračanja. [Nizozemska, 2021] ̶Pripravljeni protokoli in usposabljanje osebja skupaj z zasnovo in ureditvijo prispevajo k zmanjšanju stresa in travme pri mladoletnikih v postopku vračanja in so v skladu z načelom otrokovih koristi. [Norveška, 2022] |
4.Policijsko sodelovanje
Nacionalne strategije za kazenski pregon |
̶Minister za pravosodje in varnost vsaka štiri leta določi nacionalno agendo za varnost z nacionalnimi cilji politike za policijske pristojnosti. Na regionalni ravni lokalna uprava nacionalne prednostne naloge preoblikuje v regionalne cilje politike za policijo v regionalni agendi za varnost. Organi kazenskega pregona si izmenjujejo obveščevalne podatke in informacije za zbiranje ustreznih informacij in obveščevalnih podatkov za prispevek k nacionalni agendi za varnost, regionalnim agendam za varnost ter Europolovi oceni ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (SOCTA). Usmerjevalni odbori raziskovalnega oddelka so zadolženi za usklajevanje in spremljanje celotnega postopka. Dnevno operativno informiranje različnim policijskim enotam omogoča, da so seznanjene z vprašanji na njihovem področju delovanja, ki jim je treba nameniti posebno pozornost. Informiranje temelji na nacionalnem modelu ter zagotavlja vse ustrezne informacije in obveščevalne podatke, ki so na voljo na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni. Pripravijo se tudi različne ocene tveganja. Uporabijo se na primer kot izhodišče za oblikovanje politik v boju proti organiziranemu kriminalu in za oceno stopnje ogroženosti, ki nakazuje verjetnost terorističnega napada. Poleg tega oddelki za raziskave in analize vseh regionalnih obveščevalnih služb pripravijo svoje ocene ogroženosti in varnosti. [Nizozemska, 2021] |
Organizacija enotnih kontaktnih točk za mednarodno izmenjavo informacij na področju kazenskega pregona |
Organizacija, izmenjava informacij ̶Nacionalni sistemi so na voljo vsem organom kazenskega pregona in jim omogočajo medsebojno iskanje informacij, s čimer se zmanjšajo zamude in poveča učinkovitost. Poleg tega vsi organi kazenskega pregona uporabljajo isti nacionalni sistem za registracijo primerov, zato različni organi kazenskega pregona ne morejo preiskovati istih primerov in ne zamudijo priložnosti za bolj povezovalno delo. [Finska, 2018] ̶Policija je za boljše usklajevanje mednarodnega policijskega sodelovanja vzpostavila mrežo uradnikov za stike za mednarodno policijsko sodelovanje. Prisotni so v vseh lokalnih policijskih upravah in upravi metropolitanske policije glavnega mesta. Funkcija uradnika za stike je povezava med lokalnimi policisti in enotno kontaktno točko v nacionalni policijski upravi pri opravljanju naslednjih nalog: svetovanje glede izbire kanalov za policijsko sodelovanje, pomoč pri pripravi zahtevkov za izmenjavo informacij, prevajanje in posredovanje odgovorov lokalni policiji ter ozaveščanje lokalnih policistov glede različnih možnostih mednarodne izmenjave informacij. Uradniki za stike pomagajo izboljšati kakovost in lajšajo usklajevanje zahtevkov za izmenjavo informacij. [Poljska, 2019] ̶Obstaja dobro vzpostavljen dnevni pretok poročanja o kaznivih dejanjih z lokalne na regionalno ali državno raven. V praksi je vodstvu lokalne postaje ter upravi lokalne in osrednje državne kriminalistične policije redno na voljo e-poročilo o dogodkih v zadnjih 24 urah. To vsem ravnem omogoča sprejetje informiranih odločitev. [Nemčija, 2020] ̶Sistem za usklajevanje protiterorističnih operacij zbira vse obveščevalne podatke različnih policijskih organizacij in institucij, pristojnih za preprečevanje terorizma, nasilne radikalizacije, organiziranega kriminala in hudih kaznivih dejanj ter za boj proti njim. Sistem pomeni ustrezno alternativo, saj združuje upravljanje informacij z operativnim usklajevanjem v okoliščinah, v katerih ustrezni nacionalni organi nimajo dostopa do podatkovnih zbirk drugih organov. [Španija, 2022] |
Organizacija ̶Stalni center za obveščevalne podatke o kaznivih dejanjih in njihovo analizo za policijo, carino in mejno stražo (PCB) je oblika učinkovitega sodelovanja in usklajevanja med organi kazenskega pregona, ki med drugim pripravlja skupne analiz in ocene ogroženosti. Tako je center PCB mogoče šteti za temelj, ki podpira politično raven pri sprejemanju odločitev na podlagi dokazov in skupne slike stanja ter tudi regionalne in lokalne službe pri njihovih preiskovalnih in obveščevalnih dejavnostih. [Finska, 2018] ̶Celovito in intenzivno sodelovanje med organi kazenskega pregona ter nacionalno davčno in carinsko upravo na nacionalni in regionalni ravni. Skupne preiskave in operacije ter izmenjave informacij in podatkov so običajne prakse. [Madžarska, 2019] ̶Centri za policijsko sodelovanje imajo lasten nov najsodobnejši modul sistema za upravljanje primerov, ki je povezan z nacionalnim policijskim sistemom za upravljanje primerov in ima vgrajeno funkcijo za ustvarjanje celovitih avtomatiziranih statističnih podatkov o čezmejnih dejavnostih. [Madžarska, 2019] ̶Ustanovitev osrednjih uradov, združevanje virov iz različnih uprav in osredotočanje na eno vrsto kaznivih dejanj vodijo do zelo učinkovitih operativnih rezultatov. [Francija 2021] ̶Učinkovita struktura za pripravo ne le nacionalne ocene ogroženosti, ampak tudi namenskih ocen ogroženosti in tveganja. Združuje centralno organiziran nadzor kakovosti z analizo zahtev na regionalni ravni. Multidisciplinarna enota za strateško analizo je pristojna za strateško analizo kaznivih dejanj. Enota je sestavljena iz ekipe, ki deluje na nacionalni ravni, in terenskih ekip v več regijah. Nadzor kakovosti se izvaja na osrednji ravni, kar zagotavlja tudi skladnost med različnimi analitičnimi produkti. Enota pripravlja letno nacionalno oceno ogroženosti, osredotočeno na skupine organiziranega kriminala. [Francija 2021] ̶Služba za mednarodno sodelovanje združuje izmenjavo operativnih informacij in strateško sprejemanje odločitev na mednarodni ravni. Ta služba gosti nacionalne enotne kontaktne točke za mednarodne izmenjave informacij na področju kazenskega pregona. V njej so zastopani nacionalna in regionalna policija ter carina. Oba zadevna organa imata mrežo strokovnjakov za mednarodno policijsko sodelovanje, ki pomagajo in svetujejo enotam za kriminalistične obveščevalne dejavnosti na regionalni ravni glede uporabe instrumentov mednarodnega policijskega sodelovanja. Glavni organi kazenskega pregona redno usposabljajo strokovnjake za mednarodno policijsko sodelovanje. Ti strokovnjaki so del njihove enote na regionalni ravni in to nalogo opravljajo poleg vsakodnevnega dela. Znanje se na mrežo prenaša na letnem sestanku, na katerega so kot govorci povabljeni na primer nacionalni uradniki za zvezo pri Europolu. Med sestanki se znanje o novih postopkih na mrežo prenaša prek biltenov ali ad hoc sestankov. Poleg tega se strokovnjaki, preden se pridružijo mreži organa, udeležijo enotedenskega usposabljanja za zmogljivosti. Te mreže strokovnjakov so nizkopražni način za razširjanje znanja o mednarodnem policijskem sodelovanju na regionalni ravni. [Španija, 2022] |
Upravljanje informacij – mobilne aplikacije |
̶S pomočjo mobilnih naprav imajo policisti v patruljah prek mobilnih aplikacij dostop do ustreznih podatkovnih zbirk. Mobilne naprave, ki so uporabniku prijazne in zmogljive, lahko preberejo registrske tablice na vozilih in tudi strojno berljivi del na osebnih dokumentih. Opremljene so tudi z zmogljivostmi za prepoznavanje obrazov (tj. pošiljanje fotografij za namene prepoznavanja obrazov v centralno podatkovno zbirko). [Madžarska, 2019] ̶Vsi policisti z ustreznim profilom so opremljeni s pametnimi telefoni z neposrednim dostopom do mednarodnih ali nacionalnih podatkovnih zbirk in aplikacijo za varno komunikacijo. Nacionalna policija uporablja mobilno rešitev za delo zunaj pisarn. Z mobilnimi napravami (tablice, pametni telefoni in prenosni računalniki) lahko vsak operativni policist dostopa do mednarodnih ali nacionalnih podatkovnih zbirk (kot so osebni dokumenti, registrske tablice in biometrični podatki). Predmeti, kot so registrske tablice, ki se skenirajo s pametnimi telefoni, se takoj preverijo v centralni podatkovni zbirki. [Nizozemska, 2021] |
Uporaba evropskih orodij za čezmejno sodelovanje in izmenjavo informacij |
̶Podatki iz nacionalnega sistema za policijske preiskave se samodejno prenesejo v Europolov informacijski sistem. Podatkovna zbirka tekočih preiskav je povezana z avtomatiziranim nalagalnikom podatkov v Europolov informacijski sistem. Vsak dan se dodajajo nove informacije, obstoječe informacije se okrepijo, stare informacije pa se odstranijo. Ta postopek je povsem avtomatiziran. Nacionalna enota Europola obdeluje zadetke, ki se pojavljajo v nacionalnih in tujih preiskavah, ki so že na voljo v Europolovem informacijskem sistemu. [Nizozemska, 2021] |
|
Operativno sodelovanje s sosednjimi državami članicami ̶Skupne tristranske patrulje na vlakih s sosednjimi državami. [Avstrija, 2015] ̶Države članice dvakrat na leto pripravijo skupno poročilo o analizi kaznivih dejanj in vsaka dva tedna poročilo o operativni analizi kaznivih dejanj. Poleg tega država članica pripravi dnevno informiranje o kaznivih dejanjih, storjenih na njenem ozemlju, ki ga posreduje partnerskim državam članicam. [Lihtenštajn, 2015] ̶Znotraj policijskega okrožja v obmejni regiji deluje skupina za skupno analizo. Ta je sestavljena iz več organov, sestavljenih iz policijskih, carinskih, mejnih in kriminalističnih uradov. Analize so podlaga za odločitve v zvezi z nadzorom meje ter policijskimi in carinskimi zadevami. Ugotovljeno je bilo, da so se poročila o analizi uporabljala za vnaprejšnje informiranje policistov o skupnih patruljah, vključno z določitvijo datumov, ur in lokacij takih patrulj. Za pristanišča z dovoljenjem za prihode zunaj schengenskega območja se pripravijo mesečna poročila o analizi tveganja. Poročila so podlaga za operativne in upravne vidike nadzora meje. [Danska, 2017] ̶Upravni sporazum o sodelovanju med policijskimi organi v nordijskih državah zagotavlja okrepljeno operativno policijsko sodelovanje med policijskimi organi nordijskih držav. V sporazumu so določene smernice za izmenjavo informacij (za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje kaznivega dejanja), policijska zaslišanja v pristojnosti ene od drugih držav, zahtevke za prepis kazenskih evidenc in vročanje sodnih pozivov, iskanje osebe v drugi nordijski državi, skupne preiskovalne skupine, izposojo opreme in tranzit v povezavi z izročitvijo tujih državljanov. Nacionalni policisti se dobro zavedajo, katere določbe lahko zaradi tega sporazuma uporabljajo. [Danska, 2017]; [Finska, 2018] ̶Sosednje države članice so za zagotovitev učinkovitega čezmejnega sodelovanja in vzajemnega koriščenja virov podpisale sporazum o skupni uporabi tajnih človeških obveščevalnih virov za izvajanje tajnih obveščevalnih dejavnosti s skupnim naborom policistov. [Litva, 2018] ̶Dvostranski sporazumi o policijskem sodelovanju, sklenjeni s sosednjima državama članicama, omogočajo izmenjavo informacij o prekrških, zagotavljajo prevoz in tranzit oseb čez ozemlje druge države v spremstvu policistov druge pogodbenice, vsebujejo določbe, ki razširjajo običajno področje uporabe za čezmejno zasledovanje in nadzor, policistom ene države članice pa med izvajanjem dejavnosti na ozemlju druge države članice podeljujejo enaka policijska pooblastila kot nacionalnim policistom. S temi sporazumi so organizirane tudi številne skupne čezmejne pobude za policijsko sodelovanje. [Češka, 2019] ̶Nacionalni podatkovni sistem sproži utripanje zaslona, ko se začne operacija, s čimer so upravljavci takoj opozorjeni, da je potrebno nadaljnje ukrepanje. Zagotovljena je tudi neposredna povezava. V sistemu je vidna tudi geolokacija patruljnih avtomobilov. Do njega imajo neposreden dostop centra za policijsko sodelovanje in carino ter enotne kontaktne točke. [Češka, 2019] ̶Veljavni dvostranski sporazumi s sosednjimi schengenskimi državami omogočajo čezmejno zasledovanje na zadevnih ozemljih brez časovnih in ozemeljskih omejitev ter zagotavljajo dovoljenje za zasledovanja, ki presegajo kazniva dejanja, omenjena v členu 2 Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami, na primer če se oseba izogne policijski ali mejni kontroli. Dvostranski sporazumi prav tako presegajo določbe Schengenske konvencije, saj omogočajo zasledovanja na vodi ter omogočajo, da zasledovano osebo pridrži tuj policist, ki izvaja zasledovanje. V skladu s sporazumom je mogoče zasledovanja izvajati čez več kot eno schengensko notranjo mejo. [Slovaška, 2019; [Madžarska, 2019] ̶Države članice uspešno sodelujejo pri čezmejnem nadzoru s sosednjimi državami v primeru sledenja napravam GPS na mednarodno zahtevo. Vse sosednje države imajo tehnično združljive naprave, ki zagotavljajo uspešno sledenje vozilom brez fizičnega nadzora. Centralni urad usklajuje izvrševanje takih primerov in vodi celovite statistične podatke. [Madžarska, 2019] ̶Skupne dvonacionalne brigade za boj proti nedovoljenemu priseljevanju in tihotapcem so povezane, stalni mehanizmi za mednarodno sodelovanje pa sosednjima državama omogočajo, da nadzor organizirata na podlagi skupne analize tveganj migracij. Te „brigade“ (ali „skupne enote“), sestavljene iz enakega števila policistov iz obeh držav, izbranih zaradi tehničnega in jezikovnega znanja, ki so nameščene na francosko-nemški ali francosko-italijanski meji, delujejo v okviru Prümske pogodbe ali dvostranskega sporazuma. Poleg organizacije skupnih patrulj skupne brigade (ali skupne enote) zagotavljajo skupno usposabljanje. Ta sistem skupnih brigad lajša izmenjavo informacij med sosednjima državama in usklajevanje nadzora operacij ter bi ga zato bilo treba spodbujati in razširiti na druge meje, zlasti na francosko-špansko mejo. [Francija 2021] |
Človeški viri |
Uradniki za zvezo ̶Država članica se je v okviru tristranskega policijskega sporazuma strinjala z izmenjavo vseh svojih uradnikov za zvezo, ki jih ima v tretjih državah, in z usmeritvijo v specifična geografska cilja območja. [Belgija 2015] ̶V okviru nordijskega sporazuma o policijskem sodelovanju lahko organi kazenskega pregona (policija, carina in mejna policija) uporabljajo celotno mrežo nordijskih uradnikov za zvezo po svetu. Države članice lahko prav tako uporabljajo uradnike za zvezo drugih držav članic. Poleg tega je sodelovanje med policijskimi organi držav članic okrepljeno z napotitvijo v okviru policijskega oddelka ene države članice. [Finska, 2018] |
Usposabljanje ̶Država članica je sprejela koncept skupnega usposabljanja s policijskimi službami sosednjih držav kot način za izboljšanje sodelovanja na obmejnih območjih. Skupno usposabljanje in sodelovanje organov kazenskega pregona s tujimi organi so na primer rezultat dela odbora za dvostransko sodelovanje. Skupna usposabljanja organizira tudi center za policijsko in carinsko sodelovanje. [Nemčija, 2020; [Španija, 2022] |
Podpora tujih policistov med dogodki ̶V primeru posebnih dogodkov (npr. glasbeni festivali, božični sejmi, športni dogodki in nogometne tekme) policijski organi na podlagi Sklepa Sveta 2008/615/PNZ uporabljajo podporo tujih policistov. Med velikimi festivali državna policija koristi podporo uniformiranih policistov iz drugih držav članic in posebnih preiskovalcev žeparjenja iz drugih držav članic EU. [Nemčija, 2020] |
5.Obsežni informacijski sistemi
Schengenski informacijski sistem (SIS)
Nacionalne aplikacije |
Razpisi ukrepov in poizvedbe ̶Če urad SIRENE ustvari, posodobi ali izbriše razpis ukrepa z uporabo nacionalne aplikacije, je organ izdajatelj/organ prosilec o tem samodejno uradno obveščen s samodejnim elektronskim obvestilom. S tem se poenostavi postopek, zmanjša delovna obremenitev in izboljša izmenjava informacij med različnimi udeleženimi organi. [Madžarska, 2019] ̶Obširna uvedba funkcije, ki zagotavlja iskanja na podlagi prstnih odtisov v nacionalnem sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov (AFIS) in sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov v SIS. Ta funkcija in bralniki prstnih odtisov so na voljo na večini policijskih postaj. [Nemčija, 2020] ̶Država članica prejme podatke o potnikih na vseh letih iz tretjih držav, nacionalno središče za obdelavo podatkov o osebah, ki prehajajo mejo, jih zbere, podatki pa se nato avtomatsko obdelajo z nacionalnim sistemom predhodnih informacij o potniku. Sistem predhodnih informacij o potniku je sestavljen iz nacionalnih podatkovnih zbirk, „nadzornih seznamov“, profilov na podlagi analize tveganja, sistema SIS ter podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih. V primeru ujemanja imajo upravljavci dostop do več podatkovnih zbirk, z nacionalno aplikacijo pa preverijo ujemanje in pridobijo več informacij o razpisu ukrepa (fotografijo, prstne odtise, več podrobnosti o „ukrepu, ki ga je treba sprejeti“ itd.). Zadetek prikaže identifikatorje, „razloge za zahtevek“ in „ukrep, ki ga je treba sprejeti“. Podatki o osumljencu in podrobnosti o letu se pošljejo zadevnemu letališču ali pristanišču, ki je pristojno za pridržanje osumljenca. [Nizozemska, 2021] ̶Vse aplikacije za poizvedbo v SIS omogočajo enostavno možnost (majhen rdeč gumb tik pod imenom končnega uporabnika) za ogled informacij o opozorilih glede kakovosti podatkov v zvezi z razpisi ukrepov v SIS, ki jih ustvari urad (po oznaki urada), kar je lahko enostaven način za odpravo napak v nacionalnih razpisih ukrepov v SIS. [Italija, 2021] |
Poročanje o zadetku ̶Vzpostavljenih je več praks za zagotovitev samodejnega uradnega obveščanja urada SIRENE o zadetku. Zlasti: ·Prikaz informacij o zadetku na zaslonih uradnika v drugi vrsti, takoj ko je zadetek evidentiran v prvi vrsti. Mejni policisti v uradu SIRENE prav tako prejmejo informacije o zadetkih prek aplikacije za mejno stražo. [Poljska, 2015] ·Ko nacionalni urad za cestna vozila dobi zadetek, urad SIRENE prejme samodejno elektronsko obvestilo. To uslužbencu urada SIRENE omogoča, da preveri zadetek in stopi v stik z Agencijo, če ta ni prevzela pobude. [Luksemburg, 2016] ·Aplikacija za meje ima funkcijo neposrednega „klepeta“ z osebo v uradu SIRENE, pristojno za upravljanje primera, kar omogoča neposreden stik z uradom SIRENE, če se odpošlje interni obrazec za poročanje o zadetku. [Hrvaška, 2018] ·Končni uporabniki lahko uradu SIRENE uradno obvestilo o zadetku pošljejo neposredno iz okna za pregled razpisa ukrepa v SIS (samodejno ustvarjanje elektronskega sporočila). [Litva, 2018] ·Nacionalna aplikacija končnemu uporabniku omogoča pošiljanje takojšnjih sporočil (tj. s prve v drugo vrsto), da se zagotovijo nadaljnje podrobnosti o zadetku. [Finska, 2018] ̶V aplikaciji za nadzor meje je uradnikom za mejno kontrolo v prvi vrsti na voljo strukturiran obrazec za poročanje; uporablja se za opis okoliščin zadetka in pošiljanje teh informacij kontroli v drugi vrsti. [Poljska, 2019] ̶Vsem končnim uporabnikom je na voljo standardiziran obrazec za poročanje o zadetku. Končni uporabniki lahko do tega obrazca dostopajo neposredno v aplikacijah, s katerimi se poizveduje v SIS na državni ravni, ali prek sistema zvezne policije za upravljanje kartotek. Obrazec za zadetek je interaktiven in ga je mogoče enostavno izpolniti s pomočjo vrednosti, navedenih v spustnem meniju. Prepozna tudi napačne informacije, vnesene v polja za prosto besedilo. [Nemčija, 2020] ̶Mejni policisti so na letališču vzpostavili učinkovit nadaljnji postopek za zadetke v zvezi z razpisi ukrepov zaradi prikrite kontrole v sodelovanju s cariniki. Ko mejni policisti opazijo, da je potnik predmet zahteve v SIS za prikrito kontrolo, to diskretno sporočijo carinikom. [Francija 2021] |
Mobilne naprave ̶S pomembno uvedbo mobilnih naprav se je povečalo skupno število iskanj in zadetkov v SIS. [Češka, 2019] ̶Z uporabo mobilne naprave, s katero se preveri berljivi del potovalnega dokumenta, se prikažejo in shranijo podatki na dokumentih ter išče po nacionalnih podatkovnih zbirkah in v SIS. V primeru nedelovanja sistemov za poizvedbe je mogoče mobilne naprave z bralniki dokumentov uporabiti za preverjanje nadzora potniškega prometa v SIS. [Madžarska, 2019] ̶Razdelitev mobilnih naprav, opremljenih za poizvedbe v Schengenskem informacijskem sistemu, zagotavlja, da lahko vsi policisti enostavno in hitro sami izvajajo poizvedbe v sistemu, ne glede na to, kje so. [Belgija 2021] |
Ustvarjanje razpisa ukrepa |
̶V delovnem postopku SIRENE je bilo ustvarjeno opozorilno sporočilo, s katerim se organe opomni, da je treba pri ustvarjanju razpisa ukrepa v SIS vnesti biometrične podatke, če so ti na voljo. [Nizozemska, 2021] ̶Pri ustvarjanju razpisov ukrepov v SIS z nacionalno aplikacijo se samodejno dodajo podatki iz prejšnjih evidenc. Priložijo se fotografije, v nov razpis ukrepa pa je mogoče samodejno vnesti osebne podatke. [Francija 2021] |
Nacionalni SIS in informacijski sistemi |
̶Na voljo je sistem opozarjanja za takojšnje sporočanje anomalij. V primeru anomalije orodje za spremljanje skrbnikom sistema pošlje elektronsko sporočilo. [Italija, 2016] ̶Center za varnostne operacije spremlja varnost celotnega policijskega omrežja na ravni uporabnika in zaznava anomalije, ki bi lahko pomenile možne napade. Ko center za varnostne operacije zazna sumljivo uporabo, mora posredovati operativni center in preveriti možno anomalijo. Aktivno spremljanje „netipičnega ravnanja“ končnih uporabnikov, ki izvajajo poizvedbe, omogoča opredelitev znakov nepravilne uporabe Schengenskega informacijskega sistema in preprečitev možnih tveganj v zvezi z varstvom podatkov. [Nizozemska, 2021] |
Urad SIRENE |
Postopki SIRENE ̶Tožilstvo ima dežurno službo, ki je 24 ur na dan vse dni v letu na voljo za zaprosila urada SIRENE. [Danska, 2017] ̶Udeležba osebja urada SIRENE v dejavnostih na kraju samem med obsežnimi policijskimi operacijami. [Švica, 2018] ̶Žrtvam zlorabe identitete se v skladu z nacionalnimi postopki izda potrdilo. [Danska, 2022] ̶Obstaja funkcija za predložitev prstnih odtisov iz Schengenskega informacijskega sistema v nacionalni sistem za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov prek sistema za delovni postopek SIRENE in za samodejno poročanje o zadetkih. Ta postopek se začne le, ko se v sistemu za delovni postopek SIRENE ustvari spis zadeve. V skladu z zakonodajo postopek ne omogoča shranjevanja prstnih odtisov v SIS v nacionalnem sistemu AFIS. [Irska, 2021] |
Sistem za delovni postopek SIRENE ̶V aplikacijah za upravljanje primerov se, kadar obstaja zadetek v razpisu ukrepa, ki vsebuje privzeta imena, zlorabe identitete in/ali povezave, pojavi okno, ki opozori na prisotnost te pomembne informacije. To uradno obvestilo učinkovito obravnava eno od najbolj običajnih težav v zvezi z rešitvami poizvedb v različnih državah članicah: težavo vidnosti te informacije za končnega uporabnika. [Madžarska, 2019] ̶Sistem za delovni postopek SIRENE samodejno preveri vsa sporočila, prejeta iz vseh mednarodnih kanalov (vključno z obrazci SIRENE), na podlagi vnaprej določenih ključnih besed. Osebni podatki, vključeni v obrazce, se samodejno preverijo v povezanih podatkovnih zbirkah. Pozitivni rezultati takega preverjanja se označijo kot „vroči zadetki“, kar pomeni, da bi bilo treba take obrazce prednostno obravnavati. Zaradi te rešitve lahko urad SIRENE učinkovito upravlja prejete zahtevke brez zaostankov. [Lihtenštajn, 2021] ̶Sistem za delovni postopek vsebuje veliko koristnih funkcij, vključno z možnostjo pošiljanja neposrednih sporočil končnim uporabnikom in obratno ter gumbi za bližnjice za najpogosteje uporabljene funkcije. [Irska, 2021] ̶Prejeta obrazca A in M (ki se uporabljata za izmenjavo informacij o evropskih nalogih za prijetje in prošnjah za izročitev ter izmenjavo različnih dopolnilnih informacij, ko ni določen postopek) za osebe se samodejno obdelata v sistemu za upravljanje primerov SIRENE, ki samodejno prenese prejete obrazce za razpise ukrepov, povezane s terorizmom, danski varnostni in obveščevalni službi. [Danska, 2022] ̶Obrazci SIRENE, ki jih ustvarijo uradniki, so predhodno izpolnjeni s podatki iz razpisa ukrepa in imajo na voljo vnaprej pripravljena besedila, ki jih je mogoče dodati le z enim klikom. Vnaprej pripravljena besedila so prilagojena vsakemu obrazcu in vrsti razpisa ukrepa. [Slovaška 2019] |
Usposabljanje ̶Nacionalna policija je močno podpirala pripravo dobro zasnovanih modulov e-učenja, ki so se za še posebej učinkovite izkazali med pandemijo in so dosegli skoraj vse zainteresirane končne uporabnike. Razvita so bila tudi orodja za spremljanje napredka udeležencev usposabljanja, uvedeni so bili osvežitveni tečaji. Tako so končni uporabniki Schengenskega informacijskega sistema pridobili v povprečju dobro znanje v zvezi z možnostmi, funkcionalnostmi in postopki, ki se uporabljajo. [Irska, 2021] ̶Uslužbencem urada SIRENE je na voljo izčrpen priročnik, ki zajema notranje postopke za obravnavo razpisov ukrepov v SIS, najpomembnejše pa je, da je dostopen neposredno iz aplikacije SIRENE za upravljanje primerov. [Norveška, 2017] |
6.Varstvo podatkov
̶Osebje organa za varstvo podatkov, ki se ukvarja z vprašanji, povezanimi z Vizumskim informacijskim sistemov (VIS) in Schengenskim informacijskim sistemom (SIS), se udeleži ustreznega usposabljanja, ki je prilagojeno vsaki osebi posebej. [Nizozemska, 2021] ̶Obsežen koncept usposabljanja za upravljavca podatkov N.SIS ter zlasti zagotavljanje modulov e-učenja in celovita strategija usposabljanja za nove uslužbence [Nizozemska, 2021] ̶Decentralizirana struktura spremljanja varstva osebnih podatkov, kjer so kontaktne osebe za vprašanja v zvezi z varstvom osebnih podatkov na voljo v vsaki enoti policije, dve pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pa sta odgovorni za splošen nadzor. [Nizozemska, 2021] ̶Pooblaščena oseba za varstvo podatkov upravljavca podatkov N.SIS je vzpostavila celovito politiko uradnega obveščanja o kršitvi, vključno s postopki, orodji in navodili za osebje. [Nemčija, 2020] ̶Odgovori, ki jih organ, ki upravlja N.SIS, pošlje posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, so na voljo v različnih jezikih. [Danska, 2017] ̶Organi, ki upravljajo N.SIS in N-VIS, sprejemajo zahtevke, ki so v jezikih, ki ni jezik države članice. [Litva, 2018] ̶Večdelni (redni in celoviti) pristop ministrstva za evropske in mednarodne zadeve k reviziji vizumskega postopka v okviru Vizumskega informacijskega sistema. [Avstrija, 2020] ̶Na voljo je dobro pripravljeno usposabljanje na področju varstva podatkov za osebje na konzularnih predstavništvih iz tujine ter usposabljanje na področju varstva podatkov, ki je organizirano v sodelovanju s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov ministrstva za zunanje zadeve in organom za varstvo podatkov. [Češka, 2019] ̶Zvezni organ za varstvo podatkov je razvil orodja za izvajanje rednega nadzora nad zveznimi organi, pristojnimi za Schengenski informacijski sistem in Vizumski informacijski sistem, ter izvedel več dejavnosti nadzora. [Nemčija, 2020] ̶Obsežne dejavnosti upravljavca podatkov N-VIS v zvezi z nadzorom konzulatov in zunanjega ponudnika storitev, vključno z vprašanji varnosti in varstva podatkov. Zlasti je upravljavec podatkov N-VIS v zadnjih letih izvedel vrsto notranjih revizij. [Španija, 2017] |