This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0541
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL AND THE COURT OF AUDITORS FINAL ACCOUNTS OF THE 8TH, 9TH AND 10TH EUROPEAN DEVELOPMENT FUNDS - FINANCIAL YEAR 2012
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU ZAKLJUČNI RAČUN 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA - PRORAČUNSKO LETO 2012
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU ZAKLJUČNI RAČUN 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA - PRORAČUNSKO LETO 2012
/* COM/2013/0541 final */
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU ZAKLJUČNI RAČUN 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA - PRORAČUNSKO LETO 2012 /* <EMPTY>/2012/0XXX <EMPTY> */
KAZALO POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA. 2 IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA
OBRAVNAVA SREDSTEV ERS. 3 DEL I – ZAKLJUČNI RAČUN
ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA. 8 1........... RAČUNOVODSKI
IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA. 9 1.1........ 8., 9. IN 10.
ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ FINANČNEGA
IZIDA IN IZKAZ GIBANJA ČISTIH SREDSTEV. 9 1.2........ 8. ERS: BILANCA
STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 13 1.3........ 9. ERS: BILANCA
STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 16 1.4........ 10. ERS: BILANCA
STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 19 1.5........ POJASNILA K
RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS. 22 2........... POROČILO O
FINANČNEM IZVRŠEVANJU. 42 2.1........ DODELITVE. 46 2.2........ AGREGATNI
RAČUNOVODSKI IZKAZI 49 2.3........ DRUGI PODATKI O
UPRAVLJANJU. 54 DEL II – ZAKLJUČNI
RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB. 56 3.1 ....... IZKAZ STANJA NA
DAN 31. DECEMBRA 2012. 58 3.2........ IZKAZ
VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA
2012. 59 3.3........ IZKAZ SPREMEMB V
SREDSTVIH VPLAČNIKOV ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2012 60 3.4........ IZKAZ
FINANČNEGA IZIDA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2012. 61 3.5........ POJASNILA K
RAČUNOVODSKIM IZKAZOM NA DAN 31. DECEMBRA 2012. 62 PRILOGA K DELU I – POGLAVJE 2
(POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU): STANJE PO DRŽAVAH IN PO
INSTRUMENTIH 94
POTRDITEV
ZAKLJUČNEGA RAČUNA Zaključni račun 8., 9. in 10. Evropskega
razvojnega sklada za leto 2012 je bil pripravljen v skladu z naslovom VIII
finančne uredbe za 10. ERS ter računovodskimi načeli, pravili in
metodami iz priloge k računovodskim izkazom. Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev
zaključnega računa 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada v
skladu s členom 125 finančne uredbe za 10. ERS. Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za
zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo
zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskih
razvojnih skladov ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter
preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega
računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun
predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja evropskih
razvojnih skladov v vseh pomembnih vidikih. (podpis) Manfred Kraff Računovodja IZVRŠEVANJE
IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 1. OZADJE Evropska unija na področju razvoja sodeluje s
številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati
gospodarski in socialni razvoj s posebnim poudarkom na dolgoročnem
zmanjšanju in olajšanju revščine z zagotavljanjem razvojne in
tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, Unija
oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira
finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva Unije, namenjena
razvoju, se zagotavljajo iz treh virov: – - proračuna Evropske
unije, – - Evropskega razvojnega
sklada, – - Evropske investicijske
banke. Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument
zagotavljanja pomoči Unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in
pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem
(ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta
1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva
namenjene le afriškim državam, ki so bile tedaj še kolonije in s katerimi so
nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi. ERS se ne financira iz proračuna Evropske
unije. Financirajo ga države članice, zanj velja posebna finančna
uredba in upravlja ga poseben odbor. Evropska Komisija je odgovorna za
finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska
investicijska banka (EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb. V obdobju 2008–2013 bo geografska pomoč,
dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak
ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve
konvencije o partnerstvu leta 1964 so programski cikli ERS na splošno sledili
ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu. Vsak ERS ureja posebna
finančna uredba, ki nalaga obveznost priprave računovodskih izkazov
za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo
za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Evropska komisija. Ti
računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi
celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna
Evropska komisija. V okviru Sporazuma iz
Cotonouja je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja
Evropska investicijska banka, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega
sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne
naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila
posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in
finančno neodvisen. Ker Sklada za spodbujanje naložb ne upravlja Evropska
komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu
zaključnega računa (računovodski izkazi za 8., 9. in
10. ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju).
Računovodski izkazi Sklada so prikazani v ločenem delu
zaključnega računa (drugi del), da se zagotovi celotna slika razvojne
pomoči ERS. 10. ERS zajema obdobje 2008–2013 in ima skupni proračun v
višini 22 682 milijonov EUR. V okviru tega zneska je 21 966 milijonov
EUR dodeljenih državam AKP, 286 milijonov EUR ČDO, 430 milijonov EUR pa
Komisiji v obliki odhodkov za podporo za načrtovanje in izvajanje ERS[1].
2. KAKO
SE FINANCIRA ERS? Na zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. decembra
2005 je bila sprejeta finančna perspektiva za obdobje 2007–2013. V tem
okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo
vključeno v proračun Evropske unije, temveč se bo še naprej
financiralo prek veljavnega medvladnega ERS za obdobje 2008–2013. Proračun Evropske
unije se sprejme za eno leto, tako da se v skladu z načelom enoletnosti
odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za
razliko od proračuna Evropske unije sklad, ki deluje po načelu
večletnosti. Vsak ERS se sklene z notranjim sporazumom med državami
članicami, s katerim se določi skupni sklad za izvajanje razvojnega
sodelovanja, običajno za pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni
osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS.
Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem
poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na
skupna sredstva. Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic
EU. Približno vsakih pet let se predstavniki držav članic sestanejo na
medvladni ravni in odločijo o skupnem znesku, ki bo dodeljen Skladu, ter o
nadziranju njegovega izvrševanja. Sklad nato upravlja Komisija v skladu z
razvojno politiko EU, ki jo predlaga Komisija in ki jo sprejme Svet. Države
članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike
in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU
in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo. Do leta 2010 so bili prispevki
vpoklicani iz 15 sodelujočih držav članic. V letu 2011 so bili
vpoklicani prvi prispevki za 10. ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav
članic. Del sredstev 10. ERS je rezerviran za nepredvidene
potrebe, večji del pa je načrtovan v okvirnih večletnih programih,
ki so pretežno geografski, delno pa tudi tematski, in so trenutno
načrtovani za obdobje 2008–2013. Komisija je temu primerno sprejela
strateške dokumente za države, regije in sodelovanje znotraj držav AKP. Njihovo
izvajanje se vsako leto spremlja, strategije pa se pregledajo sredi obdobja
(pregled je končan) in na koncu obdobja (pregled poteka). Na podlagi
vmesnega ali končnega pregleda lahko Komisija v imenu Evropske unije
revidira strategije in dodeljevanje sredstev glede na tekoče potrebe in uspešnost
zadevnih držav ali regij AKP. Poleg zgoraj navedenih
prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju
ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. 3. KAKO SE UPRAVLJAJO IN PORABLJAJO
SREDSTVA ERS?
3.1 Odhodki
iz poslovanja Odhodki iz poslovanja ERS so lahko v različnih
oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. V skladu
s finančno uredbo Komisija izvršuje sredstva ERS na naslednje načine: Decentralizirano upravljanje: pomeni, da Komisija prenese
nekatere naloge izvrševanja proračuna na tretje države v večjem ali
manjšem obsegu, glede na lokalno situacijo zadevne države upravičenke. Centralizirano upravljanje: pomeni, da proračun
izvršujejo bodisi neposredno službe Komisije bodisi se izvršuje posredno, kadar
Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ki so za to
odgovorni v skladu s pravom Evropske unije ali nacionalnim pravom, kot so
agencije Evropske unije. Skupno upravljanje z
mednarodnimi organizacijami: pomeni, da Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese
na mednarodno organizacijo.
3.2 Različni
finančni udeleženci Odredbodajalci na podlagi prenosa so odgovorni za celoten
proces upravljanja, ki zajema vse od odločanja o tem, kaj je treba
narediti za uresničitev zastavljenih ciljev politik, do upravljanja
dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s
podpisovanjem pravnih obveznosti in/ali spremljanjem uspešnosti,
izplačevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev. Vodja delegacije Evropske
unije je
lokalna stična točka med Komisijo in nacionalnimi ali regionalnimi
organi države AKP/ČDO na zadevnem območju. Pri določanju
strategije izvajanja in sektorskih politik ter pri pripravi, proučevanju
ter pregledu programov in projektov ERS tesno sodeluje z nacionalnimi ali
regionalnimi odredbodajalci. Nacionalni odredbodajalec v državi prejemnici je
višji uradnik, ki ga imenuje vlada vsake države AKP/ČDO. Zastopa organe
svoje države pri vseh dejavnostih, ki se financirajo iz Sklada ter jih
upravljata Komisija in EIB. V večini primerov to funkcijo opravlja
član vlade, ponavadi minister za načrtovanje ali finančni
minister. Nacionalni odredbodajalec opravlja upravne, tehnične in
finančne naloge upravljanja programov in projektov ERS. Računovodja Komisije izvršuje odredbe
za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci
Komisije, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje
računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov,
vodenje računovodskih evidenc ter pripravo ustreznega zaključnega
računa. Poleg tega mora računovodja zaključni račun
podpisati, s čimer potrdi, da ta predstavlja resnično in pošteno
sliko finančnega stanja. 3.3 Izvrševanje sredstev ERS Večina sredstev iz ERS se državam AKP in
ČDO dodeli v obliki nepovratnih sredstev. Na začetku vsakega ERS
Evropska unija obvesti države AKP in ČDO o okvirnih dodelitvah, ki naj bi
jim bile na voljo v obdobju zadevnega sklada. Sredstva se dodeljujejo glede na
potrebe posameznih držav ter ob upoštevanju meril uspešnosti. Na nacionalni ravni zadevna država AKP in Komisija
pripravita državni strateški dokument. Dokument se pripravi po predhodnem
posvetovanju s številnimi akterji, ki vključujejo nedržavne akterje,
lokalne organe in, kadar je primerno, parlamente držav AKP. Državni strateški
dokument je instrument za določanje prednostnih dejavnosti in za krepitev
odgovornosti lokalnih akterjev za programe sodelovanja. Nato se na podlagi
razvojnih ciljev in prednostnih nalog, opredeljenih v državnem strateškem
dokumentu, ter v skladu z njimi pripravi nacionalni okvirni program. Nacionalni
okvirni program je namenjen sektorjem in področjem, ki bodo prejeli
pomoč. V njem je pojasnjeno, kako bo pomočuporabljena za
uresničitev ciljev, ter določen časovni okvir za izvedbo. Državni
strateški dokument in nacionalni okvirni program se pregledata enkrat letno ter
na sredini in na koncu obdobja ERS; po potrebi se v času njegovega
izvajanja uvedejo izboljšave in spremembe.
3.4 Prevzemanje
obveznosti za porabo sredstev ERS Dokler Komisije in nameravanega prejemnika sredstev
ERS pisno ne zavezuje pravna obveznost, ni mogoče porabiti nobenih
sredstev ERS. Pisna pravna zaveza je lahko pogodba (o dodelitvi nepovratnih
sredstev, o opravljanju storitev ali druga), sklenjena s subjekti, odgovornimi
na podlagi zasebnega prava, kot so nevladne organizacije ali gospodarski
subjekti, ali upravna in/ali finančna ureditev, ki jo Komisija sklene s
subjekti, odgovornimi na podlagi mednarodnega javnega prava, kot so države in
njihovi javni subjekti ali mednarodne organizacije, ki so pravne osebe ter
imajo pravno in poslovno sposobnost. Preden se lahko prevzame pravna obveznost do tretje
osebe, mora obstajati proračunska vrstica z zadostnimi sredstvi, ki daje
pravico do zadevne dejavnosti. Če je ta pogoj izpolnjen, je treba potrebna
sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v
računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost. Vendar to ne
vpliva na splošno računovodstvo (ali glavno knjigo), saj stroški še niso
nastali. Razlog je v tem, da računovodski sistem ERS sestavljata dva
ločena, a povezana elementa: (a)
proračunsko
računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja
proračuna, ter (b)
splošno
računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega
izida. Proračunsko računovodstvo prikazuje
obveznosti in plačila. Temelji na načelu računovodstva na
podlagi nastanka plačil, po katerem se postavka knjiži šele, ko so
prevzete obveznosti za sredstva ali ko so ta sredstva izplačana oziroma
prejeta. Tovrstno računovodstvo je značilno za javni sektor, v
katerem je bil tradicionalno poudarek na proračunu in njegovem
izvrševanju. Splošno računovodstvo (ki temelji na
načelu računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov)
prikazuje vse odhodke in prihodke v proračunskem letu (in s tem poslovni
izid) ter finančno stanje ERS v obliki bilance stanja sredstev in
obveznosti na dan 31. decembra danega leta. 3.5 Izvrševanje plačil Nobenih plačil ni mogoče izvršiti, dokler
odredbodajalec ne odobri proračunske obveznosti. Predhodno financiranje je plačilo, katerega
namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva.
Lahko je razdeljeno na več obrokov v obdobju, ki je določeno v danem
sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se
porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem
v sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih
odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS.
Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so
izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede
začetno plačilo, v bilanci stanja izkazano kot sredstvo. Znesek
sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s
priznanjem upravičenih stroškov (ki se v izkazu poslovnega izida
obravnavajo kot odhodki) in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta je treba oceniti upravičene
odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso
prijavili. Na podlagi teh presečnih izračunov so ocenjeni
upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški, medtem ko
so ocenjeni neupravičeni deli še naprej odprti na računih za „zneske,
katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in
obveznosti, se ti zneski prikažejo med kratkoročnimi obveznostmi.
3.6 Izterjava
neupravičenih plačil Upravičenost odhodkov v breme ERS se preverja
na podlagi spremne dokumentacije, določene v veljavnih pravilih ali
pogojih za posamezna nepovratna sredstva. Da bi bilo razmerje med stroški in
koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne
dokumentacije pri končnih zahtevkih pogosto podrobnejša od preverjanj pri
vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki
se potem odpravijo s popravkom pri končnem plačilu. Poleg tega ima
Komisija pravico, da preveri verodostojnost spremne dokumentacije s
preverjanjem v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem
financiranega ukrepa in/ali naknadno. Napake, odkrite v obdobju izvajanja, se
lahko popravijo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov. Za naknadno odkrite
napake se izda nalog za izterjavo.
4. POROČANJE
OB KONCU LETA
4.1 Zaključni
račun Računovodja je odgovoren za pripravo
zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično
in pošteno sliko finančnega stanja ERS. Zaključni račun je prikazan na naslednji
način: Del I: Sredstva, ki jih upravlja
Evropska komisija – računovodski izkazi
8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada – poročilo o
finančnem izvrševanju 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada. Del II: sredstva, ki jih upravlja
Evropska investicijska banka – računovodski izkazi
Sklada za spodbujanje naložb Računovodski izkazi
Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega
računa, da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. Po reviziji zaključnega računa s strani
Računskega sodišča Komisija sprejme zaključni račun do
31. julija naslednjega leta in ga predloži Svetu in Parlamentu v
razrešnico.
4.2 Letno
poročilo o dejavnostih Odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o
dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem poročilu poroča o
rezultatih politik in o razumnem zagotovilu, če ga ima, da so bila
sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu,
porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega
finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki
zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi
povezanih transakcij. 5. REVIZIJA IN RAZREŠNICA
5.1 Revizija Zaključni račun in upravljanje sredstev
ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče, ki za
Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. Glavna naloga
Sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaključnega
računa ERS. Računsko sodišče v okviru svojih nalog pripravi: (1)
letno
poročilo, v katerem so podrobno navedena njegova opažanja o
zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; (2)
mnenje,
ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v
obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega
računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij; (3)
posebna
poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih
področjih upravljanja. Računsko sodišče ima pravico dostopa do
vseh dokumentov, ki jih potrebuje med svojo revizijo. Revidira vsa
področja delovanja ERS, vse do preverjanja zakonitosti in pravilnosti
posameznih transakcij in plačil. Revidira tudi sam zaključni
račun, pri čemer pregleda posamezne postavke bilance stanja in izkaza
poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev računovodskih izkazov.
Sodišče tako ne izrazi mnenja samo o predloženih številčnih podatkih,
ampak tudi o vzpostavljenem sistemu in kontrolah. 5.2 Razrešnica Končna kontrola je razrešnica za finančno
izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje
razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in
dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na
priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za
finančno izvrševanje sredstev ERS za prejšnje proračunsko leto. Ta
odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega
poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o
zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja
in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo. Podelitev razrešnice predstavlja politični
vidik zunanjega nadzora finančnega izvrševanja, saj s to odločitvijo
Evropski parlament na priporočilo Sveta „razreši“ Komisijo njene
odgovornosti za upravljanje finančnega izvrševanja za dano
proračunsko leto. Postopek razrešnice se lahko konča na dva
načina: s podelitvijo ali odlogom podelitve razrešnice. Pri podelitvi
razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu zdijo pomembna, in ob tem
pogosto priporoči ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s temi
zadevami. Komisija predstavi sprejete ukrepe v poročilu o nadaljnjem
ukrepanju in v akcijskem načrtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu. DEL I –
ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA[2] 1. RAČUNOVODSKI
IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA
1.1 8.,
9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ
POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ FINANČNEGA IZIDA IN IZKAZ GIBANJA ČISTIH SREDSTEV
AGREGATNA
BILANCA STANJA 8., 9. IN 10. ERS
|| || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 438 || 380 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 1 334 || 1 175 || Terjatve || 2.3 || 70 || 111 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 690 || 1 224 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 2 532 || 2 891 || || || || || NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (40) || – || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (1 057) || (1 033) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (1 097) || (1 033) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 1 435 || 1 858 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 29 579 || 26 979 || Druge rezerve || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (27 374) || (24 674) || Poslovni izid za zadevno leto || || (3 023) || (2 700) || ČISTA SREDSTVA || || 1 435 || 1 858 AGREGATNI IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA
8., 9. IN 10. ERS
|| || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 124 || 99 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (3 017) || (2 702) Upravni odhodki || 3.3 || (107) || (75) || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (3 001) || (2 679) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (22) || (20) PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (22) || (21) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (3 023) || (2 700) AGREGATNI IZKAZ FINANČNEGA
IZIDA 8., 9. IN 10. ERS
|| || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || Poslovni izid za zadevno leto || || (3 023) || (2 700) || || || POSLOVANJE || 4.2 || || Redni prispevki držav članic || || 2 606 || 3 238 Prispevki za sofinanciranje || || 19 || 7 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev || || 4 || 6 || || || (Povečanje)/zmanjšanje nekratkoročnega predhodnega financiranja || || (58) || (28) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja || || (159) || (79) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev[3] || || 31 || 14 Povečanje/(zmanjšanje) nekratkoročnih obveznosti || || 40 || – Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti[4] || || 6 || (42) || || || ČISTI DENARNI TOK || || (534) || 417 || || || ČISTO POVEČANJE/(ZMANJŠANJE) DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV || || (534) || 417 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta || 2.5 || 1 224 || 808 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta || 2.5 || 690 || 1 224 AGREGATNI IZKAZ SPREMEMB V
ČISTIH SREDSTVIH 8., 9. IN 10. ERS
|| || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (3 100) || 3 100 || – || – || 3 100 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (2 700) || – || (2 700) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (3 023) || – || (3 023) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 1.2 8.
ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH
BILANCA
STANJA 8. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 38 || 70 || Terjatve || 2.3 || 1 || 4 || Povezani računi || 2.4 || 345 || 387 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 384 || 461 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (22) || (29) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (22) || (29) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 361 || 432 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Druge rezerve || 2.9 || (2 354) || (2 276) || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (10 132) || (10 042) || Poslovni izid za zadevno leto || || 7 || (90) || ČISTA SREDSTVA || || 361 || 432 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 8. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 58 || 40 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || 3.2 || (49) || (128) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || 9 || (88) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (2) || (1) PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (2) || (2) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || 7 || (90) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH 8. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || (38) || (38) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (90) || – || (90) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 12 840 || – || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || (78) || (78) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || 7 || – || 7 STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 12 840 || – || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 1.3 9.
ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH
BILANCA
STANJA 9. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 119 || 191 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 447 || 569 || Terjatve || 2.3 || 58 || 87 || Povezani računi || 2.4 || 1 919 || 2 557 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || – || 6 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 2 543 || 3 410 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (375) || (315) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (375) || (315) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 2 168 || 3 096 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Druge rezerve || 2.9 || 4 126 || 4 227 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (12 830) || (11 932) || Poslovni izid za zadevno leto || || (827) || (898) || ČISTA SREDSTVA || || 2 168 || 3 096 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 9. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 49 || 49 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (856) || (924) Upravni odhodki || 3.3 || (1) || (3) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (809) || (879) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (18) || (19) PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (18) || (19) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (827) || (898) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH 9. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (660) || 660 || – || – || 660 Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || 70 || 70 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (898) || – || (898) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 11 699 || – || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || (100) || (100) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (827) || – || (827) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 11 699 || – || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 1.4 10.
ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH
BILANCA
STANJA 10. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 319 || 189 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 849 || 536 || Terjatve || 2.3 || 11 || 20 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 690 || 1 218 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 1 869 || 1 963 || || || || || NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (40) || – || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (660) || (689) || Povezani računi || 2.4 || (2 264) || (2 944) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (2 963) || (3 633) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || (1 095) || (1 670) || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 5 040 || 2 440 || Druge rezerve || 2.9 || 479 || 301 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (4 411) || (2 699) || Poslovni izid za zadevno leto || || (2 203) || (1 712) || ČISTA SREDSTVA || || (1 095) || (1 670) IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 10. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 18 || 10 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (2 112) || (1 650) Upravni odhodki || 3.3 || (106) || (72) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (2 201) || (1 712) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (2) || 0 PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (2) || (1) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (2 203) || (1 712) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH 10. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 21 152 || 21 152 || – || (2 699) || 333 || (2 366) Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (2 440) || 2 440 || – || – || 2 440 Prerazporeditve iz 8. in 9. ERS || – || – || – || – || (32) || (32) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (1 712) || – || (1 712) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Prerazporeditve iz/v 8. in 9. ERS || – || – || – || – || 178 || 178 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (2 203) || – || (2 203) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) 1.5 POJASNILA
K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS 1. POMEMBNE
RAČUNOVODSKE USMERITVE 1.1. PRAVNI OKVIR IN
FINANČNA UREDBA
Računovodski
izkazi so pripravljeni v skladu s finančno uredbo za 10. ERS. V skladu z
določbami člena 121 te uredbe se računovodski izkazi pripravijo
v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih
dogodkov. Ti računovodski izkazi so bili pripravljeni v
skladu z računovodskimi pravili in metodami za ERS, ti pa so bili
oblikovani na osnovi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor
(MRSJS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni
sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če
teh ni, pa mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki
jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International
Accounting Standards Board – IASB). V zvezi s tistim delom sredstev ERS,
katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Evropske komisije, so bila
uporabljena računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja ERS. Računovodja ERS mora do 31. marca
naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo
začasne zaključne račune. Računsko sodišče do
15. junija pošlje Komisiji svoja opažanja o zaključnih računih
(člen 125). Komisija na podlagi teh opažanj potrdi končni
zaključni račun do 31. julija in ga pošlje Evropskemu
parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Zaključni račun se
nato objavi v Uradnem listu do 15. novembra skupaj z izjavo
Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS,
katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije.
1.2. RAČUNOVODSKA
NAČELA Namen računovodskih izkazov je zagotoviti
podatke o finančnem stanju, poslovanju in denarnih tokovih neke pravne
osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri osebi javnega prava,
kakršen je ERS, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za
odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s
sredstvi, ki so ji zaupana. Da bi računovodski izkazi predstavili
resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki
opisujejo naravo in obseg dejavnosti organizacije, pojasnijo, kako se
organizacija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju,
ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča
primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob
upoštevanju teh ciljev. Računovodski sistem ERS zajema splošno
računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Proračunsko
računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na
načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno
računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj
prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva
na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, njegov namen pa je predstaviti
finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra. Člen 120 finančne uredbe za 10.
ERS določa računovodska načela, ki se uporabljajo pri
pripravi računovodskih izkazov: – časovna neomejenost
delovanja, – previdnost, – dosledna uporaba
računovodskih metod, – primerljivost informacij, – pomembnost, – brez neto izravnave, – prednost dejanskosti pred
navideznostjo, – računovodstvo na
podlagi nastanka poslovnih dogodkov.
1.3. PODLAGA
ZA PRIPRAVO
1.3.1. Funkcijska in predstavitvena valuta Računovodski izkazi so predstavljeni v
milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta ERS.
1.3.2. Valuta
in osnova za preračunavanje Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po
deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne
tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri
preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah,
po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega
izida. Stanja ob koncu leta za denarna sredstva in
obveznosti, izražene v tujih valutah, se preračunajo v eure po spodaj
navedenih deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:
Valuta || 31.12.2012 || 31.12.2011 || Valuta || 31.12.2012 || 31.12.2011 XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 113,460 || 109,362 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2037,95 || 1780,23 NGN || 206,074 || 204,185 || SLL || 5709,56 || 5663,54 PGK || 2,76702 || 2,81057 || TZS || 2077,48 || 2058,31 HTG || 56,2987 || 53,2461 || UGX || 3508,51 || 3181,89 GNF || 9250,40 || 9155,86 || MGA || 2981,70 || 2870,88 MWK || 439,917 || 213,286 || SZL || 11,1727 || 10,4830 1.3.3. Uporaba ocen Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS
in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo
zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi
najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med
drugim zneske za rezervacije, izgube zaradi oslabljenih terjatev in vnaprej
vračunane stroške. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih
ocen. Spremembe ocen se upoštevajo v obdobju, v katerem postanejo znane. 1.4. BILANCA STANJA
1.4.1. Zneski
predhodnega financiranja Predhodno financiranje je plačilo, katerega
namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva.
Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v
danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se
povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju,
določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih
odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Znesek
predhodnega financiranja se zmanjša (za celotni znesek ali del zneska) s
priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta se neobračunani zneski
predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih,
zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene
upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja
vrednosti. Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko
se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu
leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od
obračunanih obresti. 1.4.2. Terjatve Terjatve so izkazane po prvotnem znesku,
zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se
ugotovi, kadar obstajajo nepristranski dokazi, da celotnega zapadlega zneska ni
mogoče izterjati po prvotnih pogojih terjatve. Znesek odpisa je razlika
med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki
ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov,
diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Pripozna se
tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v
posebnem odpisu. Ta splošni odpis temelji na preteklih stopnjah izgub. Znesek
odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida.
1.4.3. Denarna
sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki
so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva.
Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge
kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali
manj. 1.4.4. Obveznosti iz poslovanja Znaten del obveznosti ERS iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev,
temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov
upravičencev do nepovratnih ali drugih sredstev. Ko je prejet zahtevek za
povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani
znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot
upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem
znesku. Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave
blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek,
ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago
dobavljeno in sprejeto oziroma so storitve opravljene in sprejete.
1.4.5. Rezervacije Rezervacije se pripoznajo, kadar ima ERS pravno ali
posredno obveznost do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je
verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok sredstev, in kadar se
lahko znesek zanesljivo oceni. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov,
ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum
poročanja.
1.4.6. Aktivne
in pasivne časovne razmejitve Ključen element računovodstva na podlagi
nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v
računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje
časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih
imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili
(vnaprej vračunani stroški). Obratno pa se nekatera plačila v
tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški) ter jih je
treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja. V skladu z računovodskimi pravili ERS se posli
in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se
nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki
pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje.
Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi
operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in
katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo
resnično in pošteno sliko. Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na
katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, ERS pa je že
opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni
sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih
pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun
izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni
bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem
obdobju. 1.5. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA
1.5.1. Prihodki Evropski razvojni sklad nima proračunskih
prihodkov. Redni prispevki držav članic se obravnavajo kot kapital Sklada.
Prihodki zajemajo izterjavo stroškov in prihodke od obresti. Izterjava stroškov Za posle, pri katerih mora končni
upravičenec ali tretja država povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili
predhodno plačani iz ERS, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo
ter odbitki od poznejših plačil, in sicer na naslednji način: – izterjava stroškov: če
je izdan nalog za izterjavo, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v
izkazu poslovnega izida za zadevno leto; ali – izterjava zneskov
predhodnega financiranja: v tem primeru je znesek vključen v postavko za
predhodno financiranje v bilanci stanja. Prihodki od obresti Prihodki od obresti se pripoznajo v izkazu
poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Prihodki od obresti zajemajo
prejete obresti ali terjatve iz naslova obresti od denarnih sredstev in vlog na
vpogled pri poslovnih bankah ter zamudne obresti od izterjave terjatev za ERS.
Prihodki od obresti so pripoznani, ko se obračunajo.
1.5.2. Odhodki Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi
blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in sprejete.
Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Odhodki za nemenjalne posle zajemajo večino
odhodkov ERS. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst:
upravičenosti, prenosi po pogodbi ter subvencije, prispevki in donacije po
lastnem preudarku. Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v
katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prenos, če obstaja uredba
(finančna ali druga uredba), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je bila
podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje
morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo
oceniti znesek. Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za
plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje,
se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali
upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso
prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki. Odhodki za obresti Odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega
izida po metodi efektivnih obresti. Odhodki za obresti zajemajo plačane
obresti ali obveznosti iz naslova obresti in so pripoznani, ko se
natečejo. 1.6. POGOJNA SREDSTVA IN
OBVEZNOSTI
1.6.1. Pogojna
sredstva Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz
preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne
pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod
nadzorom ERS. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi
ali možnih storitev verjeten. Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance
stanja, da se zagotovi, da je razvoj ustrezno prikazan v računovodskih
izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev skoraj
popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se
sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih
obdobja, v katerem je nastala sprememba. Jamstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih
dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet
jamstva. Jamstva se zato lahko opredelijo kot pogojna sredstva. Jamstvo je
sproščeno, ko predmet jamstva ne obstaja več. Unovči se, ko so
izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo.
1.6.2. Pogojne
obveznosti Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz
preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne
pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod
nadzorom ERS; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne
pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov,
ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, ali, v redkih
okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.
Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov,
ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna. Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu
bilance stanja, da se ugotovi, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo
gospodarske koristi ali možne storitve, postal verjeten. Če postane
verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske
koristi ali možne storitve, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost,
se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se
spremeni verjetnost. 2. POJASNILA K BILANCI
STANJA
NEKRATKOROČNA
SREDSTVA: 2.1 Predhodno financiranje || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Predhodno financiranje || – || 119 || 319 || 438 || 380 SKUPAJ || – || 119 || 319 || 438 || 380 V pogodbah je pogosto določeno, da se pred
začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo
predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo
izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se
običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje
projekt. Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega
financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali
nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je
določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali
poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot
kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS
dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago
več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot
nekratkoročna sredstva. Povečanje nekratkoročnega predhodnega
financiranja za 58 milijonov EUR v primerjavi s stanjem na dan
31. decembra 2011 je mogoče pojasniti zlasti s povečanjem
nekratkoročnega predhodnega financiranja, povezanega s projekti ROP[5] (za 97 milijonov EUR), projekti
sodelovanja znotraj držav AKP (za 42 milijonov EUR) in nepovratnimi
sredstvi NOP[6] (za
10 milijonov EUR), ob hkratnem znižanju predhodnega financiranja,
povezanega s sodelovanjem znotraj držav AKP (za 73 milijonov EUR) in
upravnimi odhodki (za 29 milijonov EUR). KRATKOROČNA SREDSTVA 2.2 PREDHODNO FINANCIRANJE || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Predhodno financiranje (bruto) || 70 || 1 207 || 2 316 || 3 593 || 3 415 Ocenjeni obračun predhodnega financiranja || (32) || (760) || (1 468) || (2 259) || (2 240) SKUPAJ || 38 || 447 || 849 || 1 334 || 1 175 Povečanje čistega kratkoročnega
predhodnega financiranja za 159 milijonov EUR je mogoče pojasniti
zlasti s povečanjem predhodnega financiranja, povezanega nepovratnimi
sredstvi NOP za instrumente pomoči (za 147 milijonov EUR), projekti
ROP (za 68 milijonov EUR) in odpis dolga znotraj držav AKP (za
39 milijonov EUR). Povečanje se je delno izravnalo z zmanjšanjem
čistega predhodnega financiranja, povezanega s sektorskimi politikami (za
65 milijonov EUR) in sodelovanjem znotraj držav AKP – projekti na
socialnem področju (za 32 milijonov EUR).
2.2.1
Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se
oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru
projekta. Jamstvo ima dve različni vrednosti, in sicer „nominalno“
in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je dogodek, ki sproži
unovčitev jamstva, povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti
je dogodek, ki sproži unovčitev jamstva, plačilo in/ali poznejši
obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2012 je
„nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejel ERS v zvezi s predhodnim
financiranjem, znašala 566 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa
391 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2011 sta navedeni vrednosti
znašali 637 oziroma 394 milijonov EUR.
2.3 TERJATVE || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Terjatve do strank || 2.3.1 || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Terjatve do držav članic || 2.3.2 || – || – || 3 || 3 || 9 Aktivne časovne razmejitve || 2.3.3 || 0 || 51 || 6 || 57 || 89 SKUPAJ || || 1 || 58 || 11 || 70 || 111 2.3.1 Terjatve do strank || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Terjatve do strank || 5 || 19 || 3 || 26 || 27 – Odpis || (3) || (12) || (1) || (16) || (13) SKUPAJ || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki so
vknjiženi na dan 31. decembra 2012 kot ugotovljene upravičenosti za
izterjavo in še niso vključeni v druge postavke na strani sredstev v
bilanci stanja. Zaključno stanje pri nalogih za izterjavo pomeni vrednost
izdanih, a še neplačanih nalogov za izterjavo ob konca leta. Spremembe pri odprtih nalogih za izterjavo v
zadevnem obdobju so prikazane spodaj. || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Odprti nalogi za izterjavo na začetku leta || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 Izdani nalogi za izterjavo || 12 || 64 || 63 || 139 || 130 Zaključeni nalogi za izterjavo || (13) || (64) || (61) || (138) || (123) Plačilo terjatve || (12) || (43) || (43) || (97) || (108) Odpoved terjatvi (člen 73 FU) || – || (1) || – || (1) || (1) Preklic terjatve || 0 || (3) || 0 || (4) || (2) Pobot terjatve || (2) || (17) || (18) || (36) || (13) Odprti nalogi za izterjavo na koncu leta || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 2.3.2 Terjatve do držav
članic Terjatve do držav članic v 10. ERS v višini 3
milijonov EUR zajemajo prispevke za sofinanciranje Belgije, Španije in Švedske. 2.3.3 Aktivne časovne
razmejitve Aktivne časovne razmejitve vključujejo
predvsem obračunane obresti na zneske predhodnega financiranja. Poleg tega
so v to postavko vključeni tudi prihodki od obračunanih obresti
zaradi zamud pri plačilih prispevkov. Zmanjšanje aktivnih časovnih razmejitev izhaja
iz nižjih obračunanih obresti na predhodno financiranje (glej pojasnilo 3.4). 2.4 POVEZANI RAČUNI || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 V/iz 6. ERS || (2 065) || (214) || – || (2 279) || (2 279) V/iz 7. ERS || – || 2 279 || – || 2 279 || 2 279 V/iz 8. ERS || – || (3 038) || 628 || (2 410) || (2 453) V/iz 9. ERS || 3 038 || – || (2 892) || 146 || (491) V/iz 10. ERS || (628) || 2 892 || – || 2 264 || 2 944 SKUPAJ || 345 || 1 919 || (2 264) || 0 || 0 Zaradi večje učinkovitosti je 10. ERS
dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med
različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med
različnimi bilancami stanja ERS. Glavna gibanja na povezanih računih v letu 2012
vključujejo plačila iz 10. ERS za izvajanje 8. in 9. ERS. 2.5 DENARNA SREDSTVA IN
NJIHOVI USTREZNIKI[7] || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Denarna sredstva na računih || 2.5.1 || – || – || 687 || 687 || 1 211 Varnostni računi Stabex || 2.5.2 || – || – || 2 || 2 || 5 Bančni računi za sofinanciranje || 2.5.3 || – || – || – || – || 8 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo[8] || – || – || – || 1 || 1 || 1 SKUPAJ || || – || – || 690 || 690 || 1 224 2.5.1 Denarna sredstva na
računih || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Posebni računi – finančne institucije držav članic || – || – || 633 || 633 || 1 129 Tekoči računi – poslovne banke || || || 54 || 54 || 80 Lokalni plačilni organi || – || – || 0 || 0 || 2 SKUPAJ || – || – || 687 || 687 || 1 211 Skupno znižanje denarnih sredstev v bankah je
mogoče pojasniti zlasti z ravnijo izvršenih plačil in višjim
proračunskim izvrševanjem kot v prejšnjem obdobju poročanja. Računi lokalnih plačilnih organov pomenijo
zneske na bančnih računih v državah AKP in ČDO, ki se
uporabljajo za plačila v lokalni valuti znotraj države upravičenke.
Ti računi se vodijo v eurih ali v valuti ene od držav članic Unije.
Da bi dosegli bolj centralizirano upravljanje plačil, so bili v letu 2012
zaprti trije od preostalih štirih računov lokalnih plačilnih organov. 2.5.2 Varnostni računi Stabex || v mio. EUR || Stanje na dan 31.12.2012 || Stanje na dan 31.12.2011 Slonokoščena obala || 2 || 2 Malavi || – || 1 Druge države || 0 || 2 SKUPAJ || 2 || 5 Stabex je kratica za sistem Evropske unije za
kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v
državah AKP. Ta sistem je bil prvič uveden z Loméjsko konvencijo (1975),
da bi odpravili neugodne učinke nestabilnosti prihodkov od izvoza
kmetijskih proizvodov. Stanje sredstev na varnostnih računih Stabex pomeni
skupna razpoložljiva sredstva Stabex, ki bodo v prihodnosti prenesena na
ustrezno državo AKP upravičenko. Ta sredstva so dodeljena 10. ERS. V letu
2012 je bilo v okviru zaključevanja instrumenta pomoči Stabex zaprtih
osem varnostnih računov Stabex. Poleg teh sredstev imajo države AKP upravičenke
še druga sredstva Stabex. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP)
dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta
sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte
Loméjske konvencije[9] (kakor
je bila spremenjena) se sredstva prenesejo na obrestovan račun z dvema
pooblaščenima podpisnikoma (Evropsko komisijo in državo upravičenko),
ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z
dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je
podlaga za prenos za določen projekt. Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za
razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot
je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni
podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v
zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot
plačila Stabex. V letu 2012 je bilo ERS vrnjenih 49 milijonov EUR z
računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi
člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS[10]. Sredstva so bila vrnjena predvsem iz
Salomonovih otokov (12 milijonov EUR), Slonokoščene obale (11 milijonov
EUR), Burundija (5 milijonov EUR), Saint Vincenta in Grenadine (3 milijone
EUR), Senegala (3 milijone EUR), Malavija (3 milijone EUR), Ugande (3
milijone EUR) in Burkina Fasa (2 milijona EUR). Ti prihodki so vključeni v
prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega
izida 8. ERS. 2.5.3 Bančni računi za
sofinanciranje || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Bančni računi za sofinanciranje || – || – || – || – || 8 SKUPAJ || – || – || – || – || 8 Bančni računi za sofinanciranje so se
zaprli. Ta sredstva, razen upravnega dela, so bila vrnjena državam
članicam v skladu z navodili odredbodajalca.
NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI 2.6 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja || – || – || 40 || 40 || – SKUPAJ || – || – || 40 || 40 || – Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje na koncu
leta 2012 so povezane z 10. ERS. Prejeti prispevki za sofinanciranje so prikazani kot
obveznosti iz poslovanja do držav članic in držav nečlanic, saj
izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov. ERS mora
prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem
primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti državam članicam. Pri
sporazumih o sofinanciranju neporavnana obveznost iz poslovanja pomeni prejeti
prispevek za sofinanciranje, zmanjšan za nastale stroške, povezane s projektom.
Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva. Za boljšo predstavitev obveznosti iz poslovanja za
sofinanciranje so bili zneski v letu 2012 ločeni na nekratkoročne in
kratkoročne obveznosti. Povečanje skupnih obveznosti iz poslovanja za
sofinanciranje je pojasnjeno v pojasnilu 2.7.1.2. KRATKOROČNE OBVEZNOSTI
2.7 OBVEZNOSTI
IZ POSLOVANJA || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || 2.7.1 || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Vnaprej vračunani stroški || 2.7.2 || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada || 2.7.3 || – || – || 293 || 293 || 295 SKUPAJ || || 22 || 375 || 660 || 1 057 || 1 033 2.7.1 Kratkoročne obveznosti
iz poslovanja || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Dobavitelji in drugi || 2.7.1.1 || 4 || 67 || 81 || 152 || 308 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje || 2.7.1.2 || – || – || 46 || 46 || 81 Razne obveznosti iz poslovanja || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 12 || 12 || 10 SKUPAJ || || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze
stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo
nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju
zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v
okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo
stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta.
Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski
pripoznani v izkazu poslovnega izida. 2.7.1.1 Dobavitelji in drugi V to postavko so vključene obveznosti do
dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav. Zmanjšanje za 157 milijonov EUR v primerjavi s
prejšnjim obdobjem poročanja je povezano zlasti z zmanjšanjem obveznosti
iz poslovanja do tretjih držav za 75 milijonov EUR in zmanjšanjem
obveznosti iz poslovanja do dobaviteljev, ki niso javni subjekti, za
37 milijonov EUR. 2.7.1.2 Obveznosti iz poslovanja
za sofinanciranje Za boljšo predstavitev obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje
so bili zneski v letu 2012 ločeni na nekratkoročne in
kratkoročne obveznosti. Zmanjšanje kratkoročnih obveznosti iz
poslovanja za sofinanciranje je povezano zlasti s prerazvrstitvijo 40 milijonov
EUR med nekratkoročne obveznosti iz poslovanja. Skupne nekratkoročne in kratkoročne
obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se povečale za 5 milijonov
EUR. V letu 2012 sta bila prejeta nova prispevka za sofinanciranje od
Nemčije (2 milijona EUR) in Kanade (2 milijona EUR). Povečanje
švedske obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje (8 milijonov EUR) je bilo
delno izravnano z zmanjšanjem obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje Španije
in Združenega kraljestva (vsaka država po 2 milijona EUR) ter obračunom
italijanske obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje v okviru 9. ERS. Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se
zmanjšale za 8 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov, povezanih s
projekti sofinanciranja (glej pojasnili 3.1.3 in 3.2.2). 2.7.1.3 Razne obveznosti iz
poslovanja Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti
nedodeljene denarne prejemke in vrnjene zneske. 2.7.2 Vnaprej vračunani
stroški || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Vnaprej vračunani stroški || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 SKUPAJ || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki
so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na
podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani
kot vnaprej vračunani stroški. Ocenjena uporaba zneskov predhodnega financiranja je
prikazana kot ocenjeni obračun predhodnega financiranja (glej
pojasnilo 2.2). 2.7.3 Odloženi prispevek h
kapitalu Sklada || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Združeno kraljestvo || – || – || 274 || 274 || 289 Irska || – || – || 9 || 9 || 5 Litva || – || – || – || – || 1 Madžarska || – || – || 10 || 10 || – SKUPAJ || – || – || 293 || 293 || 295 Podatki zajemajo prispevke držav članic,
plačane vnaprej. ČISTA SREDSTVA 2.8 VPOKLICANI KAPITAL SKLADA || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ Kapital Sklada || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada || – || – || (18 712) || (18 712) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 || || || || Kapital Sklada || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada || – || – || (16 112) || (16 112) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav
članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih
sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki
še niso bile vpoklicane od držav članic. Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih
dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na
zakladniške račune v skladu s postopkom iz člena 16 finančne
uredbe za 10. ERS. Kapital 8. in 9. ERS je bil v celoti vpoklican
in prejet. Vpoklicani in nevpoklicani kapital
Sklada po državah članicah || || || || v mio. EUR Prispevki || % || Nevpoklicano za 10. ERS: 31.12.2011 || Vpoklicano v letu 2012 || Nevpoklicano za 10. ERS: 31.12.2012 Avstrija || 2.41 || (451) || 63 || (388) Belgija || 3.53 || (661) || 92 || (569) Danska || 2.00 || (374) || 52 || (322) Finska || 1.47 || (275) || 38 || (237) Francija || 19.55 || (3 658) || 508 || (3 150) Nemčija || 20.50 || (3 836) || 533 || (3 303) Grčija || 1.47 || (275) || 38 || (237) Irska || 0.91 || (170) || 24 || (147) Italija || 12.86 || (2 406) || 334 || (2 072) Luksemburg || 0.27 || (51) || 7 || (44) Nizozemska || 4.85 || (908) || 126 || (781) Portugalska || 1.15 || (215) || 30 || (185) Španija || 7.85 || (1 469) || 204 || (1 265) Švedska || 2.74 || (513) || 71 || (441) Združeno kraljestvo || 14.82 || (2 773) || 385 || (2 388) Ciper || 0.09 || (17) || 2 || (15) Češka || 0.51 || (95) || 13 || (82) Estonija || 0.05 || (9) || 1 || (8) Madžarska || 0.55 || (103) || 14 || (89) Litva || 0.12 || (22) || 3 || (19) Latvija || 0.07 || (13) || 2 || (11) Malta || 0.03 || (6) || 1 || (5) Poljska || 1.3 || (243) || 34 || (209) Slovenija || 0.18 || (34) || 5 || (29) Slovaška || 0.21 || (39) || 5 || (34) Bolgarija || 0.14 || (26) || 4 || (23) Romunija || 0.37 || (69) || 10 || (60) SKUPAJ || 100,00 || (18 712) || 2 600 || (16 112) V letu 2012 so bili vpoklicani prispevki v okviru
10. ERS. Prva tranša prispevkov držav članic za leto 2013 je bila
vpoklicana novembra 2012.
2.9 DRUGE
REZERVE v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ Stanje na dan 31.12.2010 || (2 237) || 4 157 || 333 || 2 252 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS. || (38) || (80) || 118 || 0 Prerazporeditev iz 10. ERS v 9. ERS za dodelitev sredstev Južnemu Sudanu na podlagi Sklepa Sveta 2010/406/EU || – || 150 || (150) || 0 Stanje na dan 31.12.2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS. || (78) || (300) || 378 || 0 Prerazporeditev iz 10. ERS v 9. ERS za dodelitev sredstev Južnemu Sudanu na podlagi Sklepa Sveta 2011/315/EU || – || 200 || (200) || 0 Stanje na dan 31.12.2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Stanje na dan 31.12.2012 vključuje: || || || || – sredstva, dodeljena Južnemu Sudanu || – || 350 || – || 350 Od začetka veljavnosti 10. ERS v letu 2008 so
vsa sproščena sredstva prejšnjih ERS prerazporejena v rezervo 10. ERS.
Obveznosti za to rezervo se lahko prevzamejo samo pod pogoji iz člena 1(4)
Notranjega sporazuma za 10. ERS. Za dodelitev sredstev Južnemu Sudanu je bilo v letu
2012 v rezervo 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov prerazporejenih
78 milijonov EUR sproščenih sredstev iz 8. ERS in 300 milijonov
EUR sproščenih sredstev iz 9. ERS, v 9. ERS pa je bilo prerazporejenih
200 milijonov EUR iz rezerve 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov.[11]
3. POJASNILA
K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA
3.1 PRIHODKI
IZ POSLOVANJA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Izterjava stroškov || 2 || 14 || 2 || 17 || 16 Izterjava sredstev Stabex || 49 || – || – || 49 || 26 Pozitivne tečajne razlike || 7 || 35 || 8 || 51 || 54 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje || – || – || 8 || 8 || 2 SKUPAJ || 58 || 49 || 18 || 124 || 99 3.1.1 Izterjava stroškov Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda
ERS, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v računovodski
sistem ERS, za izterjavo predhodno izplačanih odhodkov na podlagi kontrol,
revizij ali analiz upravičenosti. Ob tem je treba opozoriti, da izterjava
zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke, temveč je
knjižena na postavko predhodnega financiranja v bilanci stanja. Izterjava neupravičenih
izplačil V zvezi z neupravičenimi izplačili so bili
leta 2012 izdani nalogi za izterjavo v višini 27 milijonov EUR (leta 2011
v višini 12 milijonov EUR). Od tega je bilo 11 milijonov EUR
povezanih z izterjavo stroškov, zato je bil ta znesek knjižen kot prihodek iz
poslovanja. Za 16 milijonov EUR je bilo izterjav zneskov predhodnega
financiranja, ki so bile v bilanci stanja knjižene kot sredstva iz naslova
predhodnega financiranja. Izterjave neupravičenih izplačil so
razčlenjene v spodnji razpredelnici: v mio. EUR || || Prihodki || Predhodno financiranje || 2012 SKUPAJ || Prihodki || Predhodno financiranje || 2011 SKUPAJ Napaka || 1 || 1 || 2 || 2 || 1 || 3 Nepravilnost || 9 || 15 || 25 || 6 || 3 || 8 Prijava urada OLAF || 1 || – || 1 || 1 || – || 1 SKUPAJ || 11 || 16 || 27 || 8 || 4 || 12 3.1.2 Izterjava sredstev Stabex V letu 2012 je bilo ERS vrnjenih 49 milijonov EUR z
računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi
člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS[12]. Sredstva so bila vrnjena predvsem iz
Salomonovih otokov (12 milijonov EUR), Slonokoščene obale (11 milijonov
EUR), Burundija (5 milijonov EUR), Saint Vincenta in Grenadine (3 milijoni
EUR), Senegala (3 milijoni EUR), Malavija (3 milijoni EUR), Ugande (3
milijone EUR) in Burkina Fasa (2 milijona EUR). Ti prihodki so vključeni v
prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega
izida 8. ERS. 3.1.3 Prihodki iz poslovanja –
sofinanciranje Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem,
pomenijo uporabljene prispevke (glej pojasnilo 3.2.2). Ti prispevki
izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se
prispevek pripozna v skladu z izvajanjem projekta sofinanciranja. 3.2 ODHODKI IZ POSLOVANJA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje || – || – || 8 || 8 || 2 Negativne tečajne razlike || 8 || 39 || 20 || 66 || 61 Odpis terjatev || 0 || 6 || – || 6 || 7 SKUPAJ || 49 || 856 || 2 112 || 3 017 || 2 702 Komisija je v letu 2012 izpopolnila svojo metodologijo
za ocenjevanje vnaprej vračunanih stroškov. Brez prilagoditve metodologije
bi odhodki iz poslovanja znašali 2 849 milijonov EUR namesto
3 017 milijonov EUR. Enak bi bil tudi učinek na čista
sredstva (znižanje za 168 milijonov EUR), predvsem zaradi povečanja
na računih vnaprej vračunanih stroškov (glej pojasnilo 2.7.2). 3.2.1 Odhodki iz poslovanja –
instrumenti pomoči || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ 2012 || SKUPAJ 2011 Programska pomoč || 17 || 93 || 1 366 || 1 476 || 1 251 Makroekonomska podpora || – || 8 || – || 8 || 51 Sektorska politika || 0 || 322 || 3 || 326 || 371 Subvencionirane obrestne mere || 5 || – || – || 5 || 0 Projekti znotraj držav AKP || – || 311 || 409 || 720 || 650 Nujna pomoč || – || 60 || 274 || 333 || 212 Pomoč za begunce || 6 || – || – || 6 || 0 Rizični kapital || 1 || – || – || 1 || 19 Stabex || 4 || – || – || 4 || 12 Sysmin || 0 || – || – || 0 || (8) Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS || – || 10 || – || 10 || 24 Institucionalna podpora || – || (1) || 33 || 32 || 8 Nadomestila za izgube pri izvozu || 7 || 10 || – || 18 || 42 Skupaj || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo
različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah
glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. 3.2.2 Odhodki iz poslovanja –
sofinanciranje To so odhodki, nastali pri projektih
sofinanciranja v letu 2012. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo
merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek
prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej pojasnilo 3.1.3). 3.2.3 Oslabitev terjatev Ta postavka vključuje predvsem popravke
predhodnega financiranja in zneske, ki so bili odpisani/izgubljeni pri
realizaciji v zvezi z dolžniki.
3.3 UPRAVNI
ODHODKI v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Upravni odhodki || – || 1 || 106 || 107 || 75 SKUPAJ || – || 1 || 106 || 107 || 75 Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj.
upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti
vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa
tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd. 3.4 PRIHODKI IZ
FINANČNIH POSLOV v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Prihodki od obresti – Evropske banke || – || 6 || 4 || 9 || 1 Obresti na predhodno financiranje || (2) || (24) || (6) || (32) || (21) SKUPAJ || (2) || (18) || (2) || (22) || (20) Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo v
skladu z določbami člena 7(3) in člena 8 finančne
uredbe za 10. ERS. Zaradi storniranja prehodno nezaračunanih prihodkov od
obresti na predhodno financiranje v letu 2011 so bili prihodki od obresti v
letu 2012 negativni. 4. POJASNILA K IZKAZU
FINANČNEGA IZIDA
4.1 NAMEN
IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA Podatki o denarnih tokovih se
uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti ERS, da ustvari denarna sredstva in
njihove ustreznike, ter za oceno njegovih potreb po uporabi teh denarnih tokov. Izkaz finančnega izida se pripravi
po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za
zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov ter
morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov
ali plačil iz poslovanja. Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih
v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti ERS (euro); znesek v tuji
valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na
dan nastanka denarnega toka. 4.2 POSLOVANJE Izkaz finančnega izida ERS
prikazuje samo denarne tokove iz poslovanja, saj ERS ne zajema naložbenja ali
financiranja. Namen poslovanja je prispevati k doseganju rezultatov, ki so cilj
politik. 5. POGOJNA SREDSTVA IN
OBVEZNOSTI TER DRUGA RAZKRITJA
5.1 POGOJNA
SREDSTVA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti || 13 || 171 || 120 || 304 || 325 Jamstva za zadržane zneske || 6 || 107 || 74 || 188 || 197 Pogojna sredstva, povezana s sodnimi postopki || – || – || – || – || 1 SKUPAJ || 19 || 279 || 194 || 492 || 523 5.1.1 Jamstva za dobro
izvedbo pogodbenih obveznosti Včasih se zahtevajo
jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da
upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z
ERS. Zmanjšanje jamstev za dobro
izvedbo pogodbenih obveznosti za 21 milijonov EUR izhaja iz razlike med
sproščenimi jamstvi in novimi prejetimi jamstvi. Sproščena jamstva so
bila večinoma v okviru 9. ERS, prav tako so bila nova jamstva prejeta v
glavnem v okviru 9. ERS. 5.1.2 Jamstva za zadržane
zneske Jamstva za zadržane zneske
zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih
plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje
obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se
naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za
zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka
prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva. Zmanjšanje jamstev za
zadržane zneske za 9 milijonov EUR izhaja iz razlike med sproščenimi
jamstvi in novimi prejetimi jamstvi. Sproščena jamstva so bila
večinoma v okviru 9. ERS, prav tako so bila nova jamstva prejeta v glavnem
v okviru 9. ERS. 5.2 DRUGA RAZKRITJA
5.2.1
Proračunske obveznosti, ki še niso poravnane v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso plačane || 103 || 938 || 4 601 || 5 642 || 5 594 S tem povezani zneski, zajeti v izkazu poslovnega izida || (22) || (382) || (310) || (714) || (646) SKUPAJ || 81 || 557 || 4 291 || 4 928 || 4 948 Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre
za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti
sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna
posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2012 so
neporavnane proračunske obveznosti znašale 5 642 milijonov EUR.
Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je znesek
teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane
zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto
2012, kar znaša skupaj 4 928 milijonov EUR.
6. UPRAVLJANJE
FINANČNIH TVEGANJ Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem
finančnih tveganj Evropskega razvojnega sklada se nanašajo na zakladniško
poslovanje, ki ga v imenu Evropskega razvojnega sklada izvaja Evropska komisija
za izvrševanje njegovih sredstev.
6.1 STRATEGIJE
UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI Pravila in načela upravljanja zakladniškega
poslovanja ERS so določena v Uredbi Sveta (ES) št. 215/2008 o
finančni uredbi, ki se uporablja za 10. ERS, in v notranjem sporazumu. Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja
glavna načela: – države članice
vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri emisijski
banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta
določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba
izvesti plačil ERS, – države članice
plačajo prispevke za ERS v eurih, medtem ko so plačila ERS izražena v
eurih in drugih valutah, tudi manj znanih, – stanje na bančnih
računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS
odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah
(centralnih in poslovnih bankah) z namenom izvrševanja plačil in
prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun, v
skladu s členom 44 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 (glej pojasnilo 6.4
v nadaljevanju). Vse poslovne banke, pri katerih so bili za ERS
odprti zgoraj navedeni drugi računi, izbere Komisija prek javnih razpisov.
Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko
avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev
varnosti sistema ter delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi
notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni
postopki. Upravljanje zakladniškega in plačilnega
poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita
poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te
smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja in njihovo
upoštevanje se redno preverja. 6.2 TRŽNO
TVEGANJE
6.2.1. Valutno
tveganje Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se
kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško
poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.
6.2.2. Obrestno
tveganje ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen
obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na
različnih bančnih računih. Komisija je zato v imenu ERS uvedla
ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo
vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. Stanje vlog čez noč na računih
poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih
temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek
(pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti
vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za
medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere.
Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na mejno obrestno
mero ECB, ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB. Zato ERS ni
izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih
merah, nižjih od tržnih. 6.3 KREDITNO TVEGANJE
(TVEGANJE NASPROTNE STRANKE) Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu z
Uredbo Sveta (ES) št. 215/2008 hrani na „posebnih računih“, ki so jih
odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh
računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav
članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS
(ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic). Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani
pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi
polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice
Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje
minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom
dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je
stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost
ERS tveganju omejena. Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja
tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank
uporabljajo posebne smernice. Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov.
Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za
sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P
A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko
sprejme nižja ocena.
6.4 LIKVIDNOSTNO
TVEGANJE Proračunska načela, ki se uporabljajo za
ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje
vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni
prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za
zadevno proračunsko obdobje. Prispevki držav članic v ERS se vsako leto
plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski
dejavniki. Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno
zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si
zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo
informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v
danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega
poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo,
da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna
sredstva.
7. RAZKRIVANJE
POVEZANIH STRANK Ugotovljeni niso bili nobeni posli povezanih strank,
ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru te postavke.
8. DOGODKI
PO DATUMU BILANCE STANJA Do dne predložitve tega zaključnega računa
računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba
ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile
sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili
pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je
upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih. 9. USKLADITEV POSLOVNEGA
IZIDA S PRORAČUNSKO REALIZACIJO Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po
načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov,
proračunska realizacija pa temelji na pravilih računovodstva na
podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska
realizacija temeljita na istih transakcijah, je za kontrolo koristno preveriti,
ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta
uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne
in odhodkovne postavke.
|| || v mio. EUR || 2012 || 2011 || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || (3 023) || (2 700) || || PRIHODKI || || Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo || (47) || (52) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane || (8) || (3) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu || 14 || 10 Čisti učinek predhodnega financiranja || 62 || 46 Čisti prehodno nezaračunani prihodki || (40) || (13) || || ODHODKI || || Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani || 38 || 98 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu || (101) || (249) Preklicana plačila || 7 || 17 Čisti učinek predhodnega financiranja || (316) || (346) Čisti vnaprej vračunani odhodki || 204 || 317 || || PRORAČUNSKA REALIZACIJA ZA ZADEVNO LETO || (3 209) || (2 874) 9.1 Uskladitvene postavke –
prihodki Proračunski prihodki za dano proračunsko
leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih
med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v
prejšnjih letih. Upravičenosti, ki ne vplivajo
na proračunsko realizacijo, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s
proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se
unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni
mogoče ponovno prevzeti obveznosti. Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so
bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od
poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je
treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v
tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu. Čisti učinek predhodnega
financiranja
je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni
prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid. Čisti prehodno
nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno
nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo
čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče
leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega
leta. 9.2 Uskladitvene postavke –
odhodki Odhodke tekočega leta, ki še
niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni
izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke
prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od
poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta,
vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru
popravkov). Denarni prejemki iz preklicanih plačil
ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunsko realizacijo. Čisti učinek predhodnega
financiranja
je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v
tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta,
ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu
ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek
v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za
proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega
predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času
njegovega plačila. Čisti vnaprej vračunani
odhodki so
sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem
preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli
upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili. Upošteva se
samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče
leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.
2. POROČILO
O FINANČNEM IZVRŠEVANJU UVODNE
OPOMBE
Prejšnji
ERS ·
Sklep
Sveta ministrov AKP-ES št. 1/2000 z dne 27. julija 2000 o prehodnih ukrepih
določa, da se del nedodeljenih sredstev prejšnjih ERS uporabi za programe
v skladu z ustreznimi določbami Sporazuma iz Cotonouja, ki se v skladu s
prehodnimi ukrepi uporabljajo predčasno. ·
V
skladu s Sklepom Komisije št. 410/2001 z dne 16. marca 2001, ki določa
dodelitve za okvirne programe držav AKP v okviru Sporazuma o partnerstvu
AKP-ES, se nedodeljena sredstva prejšnjih ERS do zneska v višini največ
1,2 milijarde EUR uporabijo za izvajanje v skladu s pravili in postopki zadevnih
ERS, in sicer v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega
protokola k 9. ERS. ·
Sklep
Komisije št. 1033/2001 z dne 15. junija 2001 je določil dodelitve za
regionalne programe in sodelovanje znotraj držav AKP v okviru Finančnega
protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. ·
Sklep
Komisije št. 1252/2002z dne 11. julija 2002 je po eni strani s sredstvi iz
splošnih rezerv 6. in 7. ERS za 60 milijonov EUR povečal sredstva,
namenjena sodelovanju znotraj držav AKP, po drugi strani pa je določil, da
se ta dodatna sredstva uporabijo v obdobju pred začetkom veljavnosti
Finančnega protokola k 9. ERS v skladu s pravili in postopki, ki se
uporabljajo za izvorne ERS. ·
Poleg
tega je Sklep Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2002 z dne 23. decembra 2002 znesek
v višini 25 milijonov EUR iz nedodeljenih sredstev 8. ERS (splošna rezerva)
namenil za regionalno sodelovanje v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES. ·
Ker se
je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni
račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS.
Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS. ·
Zaradi
preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2012 so v
razpredelnicah v nadaljevanju enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS
sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih
konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz
Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. Glede teh drugih sredstev so
bile vknjižbe v računovodske izkaze in predstavitev teh izkazov v zvezi s
posameznimi državami pripravljene v skladu s členom 3(2) Priloge IV k
Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. V navedenem členu so za države AKP
določena sredstva A, dodeljena za makroekonomsko podporo ter podporo za
programe in projekte, ter sredstva B, dodeljena za nepredvidene potrebe, kot je
nujna pomoč, pobude za odpis dolga in podpora za ublažitev neugodnih
učinkov nestabilnosti prihodkov od izvoza[13].
Za regije so bili računovodski izkazi oblikovani na podlagi regionalnega
načrtovanja programov iz poglavja 2 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES
(regionalni okvirni programi in sodelovanje znotraj držav AKP). ·
V
skladu s točko 4 Priloge Ib (večletni finančni okvir
za obdobje 2008–2013) k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES so bili neporabljena
sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz teh skladov iz obdobja med
31. decembrom 2007 in začetkom veljavnosti 10. ERS
prerazporejeni v 9. ERS za zagotovitev nemotenega delovanja uprave EU in
kritja stroškov tekočih projektov, dokler ne začne veljati
10. ERS. ·
Sklep
Sveta 2010/406/EU je določil uporabo 150 milijonov EUR v korist
Sudana iz sredstev, prerazporejenih iz projektov devetega in prejšnjih ERS, za
zadovoljevanje potreb najbolj ranljivega prebivalstva. Ta znesek je bil
dodeljen v letu 2011. ·
Sklep
Sveta 2011/315/EU je določil uporabo 200 milijonov EUR v korist
Južnega Sudana iz sredstev, prerazporejenih iz projektov devetega in prejšnjih
ERS, za podporo izvajanju triletnega načrta za razvoj Južnega Sudana. Ta
znesek je bil dodeljen v letu 2012. 10.
ERS Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000
v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške,
karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila
2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen s sporazumom, ki so ga iste
države podpisale v Luxembourgu 25. junija 2005. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj
(ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel
Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19.
marca 2007 (Sklep 2007/249/ES). Notranji sporazum o financiranju pomoči
Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013
v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki
vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel
veljati 1. julija 2008. V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje
(2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS
s skupnimi sredstvi v višini kar 22 682 milijonov EUR, od tega je: ·
21 966
milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim
okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz
Cotonouja; od tega zneska 20 466 milijonov EUR upravlja Evropska
komisija, ·
286
milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu
Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti; od tega zneska 256
milijonov EUR upravlja Evropska komisija, ·
430
milijonov EUR dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri
načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu
s členom 6 Notranjega sporazuma. Od datuma začetka veljavnosti 10. ERS se ti
zneski dopolnjujejo s sproščenimi sredstvi iz prejšnjih ERS, prihodki od
obresti in neporabljenimi preostalimi denarnimi sredstvi, ki izhajajo iz
sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih
proizvodov (Stabex) v okviru skladov pred 9. ERS. Vsa sredstva se
upravljajo v skladu s posebnimi pravili, določenimi v Sporazumu iz
Cotonouja in Notranjem sporazumu.
Od zgoraj navedenih dodelitev v
okviru 10. ERS Evropska komisija upravlja znesek 21 152 milijonov EUR, in
sicer: – 15 300 milijonov EUR
za nacionalne okvirne programe, od tega: ·
13 500
milijonov EUR za sredstva A, od katerih je bilo razporejenih 13 345
milijonov EUR. Poleg tega so se sredstva A povečala za 341 milijonov EUR
iz prerazporeditev iz rezerv, povečala za 91 milijonov EUR iz naslova
sproščenih sredstev po zaprtju računov Stabex ter zmanjšala za 33
milijonov EUR po prerazporeditvi v regionalne dodelitve (večregijsko –
PALOP). Skupna razpoložljiva sredstva tako obsegajo 13 744 milijonov EUR
že razporejenih dodelitev in 155 milijonov EUR, ki jih je še treba
razporediti. ·
1 800 milijonov EUR
za sredstva B; celoten znesek je razporejen. Poleg tega so se sredstva B
povečala za 148 milijonov EUR iz naslova rezerv. Ta znesek je razporejen,
tako da celoten znesek razporejenih sredstev znaša 1 948 milijonov EUR. – 1 783 milijonov EUR za
regionalne okvirne programe; skupaj s prerazporeditvijo 33 milijonov iz
sredstev A in prerazporeditvijo 19 milijonov EUR v rezervo je tako
razporejenih 1 797 milijonov EUR dodelitev; – 2 700 milijonov EUR
dodelitev za sodelovanje znotraj držav AKP; razporejen je celoten znesek, tako
da je skupaj s prerazporeditvijo 195 milijonov EUR iz rezerv razporejenih2
895 milijonov EUR dodelitev; – 683 milijonov EUR kot
rezerva, od tega je bilo 664 milijonov EUR prerazporejenih, tako da ostane
še 19 milijonov EUR; – 430 milijonov EUR za
stroške izvajanja; razporejen je celoten znesek; – 256 milijonov EUR za
dodelitve za ČDO, od tega zlasti: ·
sredstva
A v višini 195 milijonov EUR, od katerih je razporejenih
140 milijonov EUR, ·
sredstva
B v višini 15 milijonov EUR, od katerih je razporejenih 7 milijonov
EUR, ·
sredstva
za regionalne dodelitve v višini 40 milijonov EUR; razporejen je celoten
znesek, ·
sredstva
za študije/tehnično pomoč v višini 6 milijonov EUR; razporejen
je celoten znesek. – Rezerva 10. ERS na podlagi
doseženih rezultatov, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji Odkar je 1. julija 2008 začel veljati
10. ERS, se neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz
projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS prerazporedijo v rezervo
10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, razen sredstev Stabex in upravnih
sredstev 9. ERS. Ta rezerva se lahko uporabi samo pod pogoji iz člena
1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS. Podrobnejši podatki o stanju te rezerve na dan
31. decembra 2012 so navedeni v spodnji razpredelnici (v mio. EUR): Skupna sredstva, prerazporejena v rezervo 10. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji: || 815 zmanjšana za sredstva, prenesena v 9. ERS, v korist Sudana (Sklep Sveta 2010/406/EU z dne 12. julija 2010) || –150 zmanjšana za sredstva, prenesena v 9. ERS, v korist Sudana (Sklep Sveta 2011/315/EU z dne 23. maja 2011) || –200 Skupna razpoložljiva sredstva v rezervi (AKP + ČDO): || 465 –
Rezerva 10. ERS iz sredstev Stabex Po zaprtju računov Stabex se
neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 10. ERS iz
sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za
10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav. Stanje
rezerve na dan 31. decembra 2012 je (v mio. EUR): Zadevna država || Rezerva sredstev A Stabex Slonokoščena obala || 11,43 Zelenortski otoki || 0,01 Gvineja Bissau || 0,30 Sierra Leone || 0,22 Senegal || 0,90 Skupaj || 12,86 –
Sofinanciranje v okviru 10. ERS V okviru 10. ERS so bili podpisani sporazumi o
prenosu za sofinanciranje s strani držav članic v višini
116 milijonov EUR; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem
obveznosti v skupnem znesku 99 milijonov EUR, medtem ko so bile odobritve
plačil dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 93 milijonov
EUR. Stanje
odobritev za sofinanciranje na dan 31. decembra 2012 je prikazano v
spodnji razpredelnici (v mio. EUR): || Odobritve za prevzem obveznosti || Odobritve plačil Sofinanciranje – sredstva A || 84 || 78 Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP || 12 || 12 Sofinanciranje – upravni odhodki || 3 || 3 || 99 || 93 Razpredelnice
v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske,
navajajo neto podatke. Razpredelnice,
ki prikazujejo stanje po državah in instrumentih, so priložene. 2.1 DODELITVE 2.2 AGREGATNI
RAČUNOVODSKI IZKAZI 2.3. DRUGI
PODATKI O UPRAVLJANJU Italijansko
sofinanciranje (1985) Italijansko sofinanciranje je bilo uvedeno leta
1985. Leta 2011 se je še izvajal projekt „4. program sanacije – Somalija“, ki
se je leta 2012 končno lahko zaključil. Razpoložljivi preostali
zneski so bili ob zaključku projekta vrnjeni Italiji. DEL II – ZAKLJUČNI
RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA || CA/463/13 || 14. marec 2013 || Dok. 13/072 || || SVET DIREKTORJEV Sklad za spodbujanje naložb Računovodski izkazi NA DAN 31. decembra 2012 || || || - Izkaz stanja - Izkaz vseobsegajočega donosa - Izkaz gibanja sredstev vplačnikov - Izkaz finančnega izida - Pojasnila k računovodskim izkazom || ORG.: E. || 3. RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA
SPODBUJANJE NALOŽB 3.1 IZKAZ STANJA
NA DAN 31. DECEMBRA 2012 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || || || SREDSTVA || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 5 || 466 568 || 452 279 Izvedeni finančni instrumenti || 6 || 115 || 434 Posojila in terjatve || 7 || 1 146 280 || 1 033 160 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 8 || 333 001 || 251 660 Terjatve do vplačnikov || 9/15 || 87 310 || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 10 || 99 029 || – Druga sredstva || 11 || 224 || 416 || || || Sredstva skupaj || || 2 132 527 || 1 825 259 || || || || || || OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || || || || OBVEZNOSTI || || || Izvedeni finančni instrumenti || 6 || 7 035 || 12 702 Odloženi prihodki || 12 || 37 808 || 33 003 Obveznosti do tretjih oseb || 13 || 312 086 || 329 660 Druge obveznosti || 14 || 1 153 || 1 113 || || || Obveznosti skupaj || || 358 082 || 376 478 || || || SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || Vpoklicani prispevki držav članic || 15 || 1 561 309 || 1 281 309 Rezerva za pošteno vrednost || || 68 434 || 41 750 Zadržani dobički || || 144 702 || 125 722 || || || Sredstva vplačnikov skupaj || || 1 774 445 || 1 448 781 || || || Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj || || 2 132 527 || 1 825 259 Spremna pojasnila so sestavni del teh
računovodskih izkazov. 3.2 IZKAZ
VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA
2012 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 || || || || || Prihodki od obresti in podobni prihodki || 17 || 67 503 || 59 561 || Odhodki od obresti in podobni odhodki || 17 || –1 114 || –940 || || || || || Čiste obresti in podobni prihodki || || 66 389 || 58 621 || || || || || Prihodki od opravnin (provizij) || 18 || 1 934 || 2 149 || Odhodki od opravnin (provizij) || 18 || –292 || –144 || || || || || Čisti prihodki od opravnin (provizij) || || 1 642 || 2 005 || || || || || Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih || || 5 348 || –7 534 || Čisti iztrženi dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 19 || 1 045 || 17 228 || Čiste pozitivne/negativne tečajne razlike || || –10 575 || 8 376 || || || || || Čisti poslovni izid iz finančnih poslov || || –4 182 || 18 070 || || || || || Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev || 7 || 597 || 27 452 || Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || –8 927 || –6 888 || Oslabitev drugih sredstev || 20 || –337 || – || Splošni upravni odhodki || 21 || –36 202 || –38 006 || || || || || Dobiček za zadevno leto || || 18 980 || 61 254 || || || || || Drugi vseobsegajoči donos: || || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva – rezerva za pošteno vrednost || || || || 1. Čista sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || 18 551 || 20 574 || 2. Čisti znesek, prerazporejen v dobiček ali izgubo || 8 || 8 133 || –3 394 || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva skupaj || || 26 684 || 17 180 || || || || || Drugi vseobsegajoči donos skupaj || || 26 684 || 17 180 || || || || || Celotni vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || || 45 664 || 78 434 || Spremna pojasnila so sestavni del teh
računovodskih izkazov. 3.3 IZKAZ SPREMEMB
V SREDSTVIH VPLAČNIKOV ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA
2012 (v tisoč EUR) || Vpoklicani prispevek || Rezerva za pošteno vrednost || Zadržani dobički || Skupaj Na dan 1. januarja 2012 Pojasnilo || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 || 280 000 || – || – || 280 000 || || || || Dobiček leta 2012 || – || – || 18 980 || 18 980 || || || || Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || – || 26 684 || – || 26 684 || || || || Spremembe v sredstvih vplačnikov || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || Na dan 31. decembra 2012 || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || Vpoklicani prispevek || Rezerva za pošteno vrednost || Zadržani dobički || Skupaj Na dan 1. januarja 2011 Pojasnilo || 1 131 309 || 24 570 || 64 468 || 1 220 347 || || || || Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 || 150 000 || – || – || 150 000 || || || || Dobiček leta 2011 || – || – || 61 254 || 61 254 || || || || Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || – || 17 180 || – || 17 180 || || || || Spremembe v sredstvih vplačnikov || 150 000 || 17 180 || 61 254 || 228 434 || || || || Na dan 31. decembra 2011 || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || || || || || Spremna pojasnila so sestavni del teh
računovodskih izkazov. 3.4 IZKAZ
FINANČNEGA IZIDA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2012 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || Od 1.1.2012 do 31.12.2012 || Od 1.1.2011 do 31.12.2011 POSLOVANJE || || || Dobiček proračunskega leta || || 18 980 || 61 254 Popravki || || || Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || || 8 927 || 3 172 Čista sprememba v oslabitvah posojil in terjatev || || –597 || –27 452 Kapitalizirane obresti od posojil in terjatev || 7 || –9 622 || –10 512 Sprememba obračunanih obresti od posojil in terjatev in njihove odplačne vrednosti || || –1 407 || –2 801 Sprememba obračunanih obresti od finančnih sredstev v posesti do zapadlosti in njihove odplačne vrednosti || || –751 || – Povečanje odloženih prihodkov || || 4 805 || 3 424 Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila || || 16 044 || –15 337 Učinek sprememb deviznih tečajev na finančna sredstva, razpoložljiva za prodajo || || –1 204 || 34 Dobiček iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja || || 35 175 || 11 782 || || || Črpana posojila || 7 || –233 018 || –237 040 Povračila posojil || 7 || 115 480 || 104 410 Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih || || –5 348 || 7 534 Povečanje finančnih sredstev v posesti do zapadlosti || || –98 278 || – Povečanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || –81 981 || –67 829 Prodaja za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || 19 601 || 24 971 Zmanjšanje drugih sredstev || || 192 || 2 756 Povečanje drugih obveznosti || || 40 || 173 Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke || || 6 876 || 4 144 || || || Čisti denarni tok iz poslovanja || || –241 261 || –149 099 || || || FINANCIRANJE || || || Prispevki držav članic || || 236 345 || 136 345 Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami || || 43 655 || 76 345 Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami || || –24 450 || –22 899 || || || Čisti denarni tok iz financiranja || || 255 550 || 189 791 || || || Čisto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov || || 14 289 || 40 692 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta || || 452 279 || 411 587 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu proračunskega leta || || 466 568 || 452 279 || || || Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: || || || Gotovina v blagajni || || 10 588 || 3 127 Vezane vloge || || 455 980 || 449 152 || || 466 568 || 452 279 || || || Dodatna razkritja denarnih tokov iz poslovanja || || 2012 || 2011 Prejete obresti || || 64 490 || 57 391 Plačane obresti || || –1 137 || –1 162 Prejete dividende || || 975 || 974 Spremna pojasnila so sestavni del teh
računovodskih izkazov.
3.5 POJASNILA K
RAČUNOVODSKIM IZKAZOM NA DAN 31. DECEMBRA 2012 1
Splošni podatki Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru
Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in
razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških,
karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko
Unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25.
junija 2005 in 23. junija 2010. Sklad ni poseben pravni subjekt, temveč prispevke v
imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) upravlja Evropska
investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) v skladu z določili
Sporazuma. Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz
proračunov držav članic EU in se črpa v skladu s finančnimi
protokoli, sprejetimi za zaporedna pet- do šestletna obdobja. V okviru
Sporazuma in v skladu z drugim finančnim protokolom, imenovanim
10. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS), ki je začel
veljati 1. julija 2008 (za obdobje 2008–2013), je Evropska investicijska banka
odgovorna za upravljanje: -
Sklada za
spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v
višini 3 185,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega
sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih
čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO), -
nepovratnih
sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti 400
milijonov EUR za države AKP in 1,5 milijona EUR za ČDO. Do 10 %
teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične
pomoči. Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja
2012 do 31. decembra 2012. Na predlog upravnega odbora EIB je svet direktorjev EIB
14. marca 2013 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo
predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 14. maja 2013. 2
Pomembne računovodske usmeritve 2.1 Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti Računovodski izkazi Sklada so bili pripravljeni v
skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP),
kakor jih je sprejela Evropska unija. 2.2 Pomembne računovodske presoje in ocene Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti
računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev
Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave Evropske investicijske
banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali
zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne
za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju. Presoje in ocene se v glavnem
uporabljajo na naslednjih področjih: §
Poštena
vrednost finančnih instrumentov Kadar poštenih vrednosti
finančnih sredstev in finančnih obveznosti, knjiženih v izkazu
stanja, ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z
različnimi metodami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih
modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki
opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena
stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Pri presojah se
upoštevajo likvidnost in vhodni podatki za model, kot sta na primer korelacija
in volatilnost izvedenih finančnih instrumentov z zapadlostjo, daljšo od
treh mesecev. §
Izgube
zaradi oslabitve posojil in terjatev Problematična posojila
in terjatve Sklada za spodbujanje naložb se pregledajo na vsak datum
poročanja, da se oceni, ali bi bilo treba v izkazu vseobsegajočega
donosa izkazati rezervacijo za oslabitev. Zlasti je pri določanju ravni
rezervacije potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke glede ocene
zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov. Take ocene
temeljijo na predpostavkah o več dejavnikih, dejanski rezultati pa so
lahko drugačni, kar povzroči prihodnje spremembe rezervacij. Poleg
posebnih rezervacij za pomembna posamezna posojila in terjatve lahko Sklad za
spodbujanje naložb oblikuje tudi skupinske rezervacije za oslabitev za
izpostavljenosti, v zvezi s katerimi sicer ni bila ugotovljena potreba po
posebni rezervaciji, vendar pomenijo večje tveganje za neizpolnitev
obveznosti, kot jim je bilo sprva pripisano. Načeloma se za slabo
posojilo šteje posojilo, pri katerem plačilo obresti in glavnice zamuja za
90 dni ali več, hkrati pa uprava Evropske investicijske banke meni, da
obstajajo objektivni pokazatelji oslabitve. §
Vrednotenje
naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za
prodajo Vrednotenje naložb v kapital,
ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo,
običajno temelji na enem od naslednjih elementov: -
zadnjih
premišljenih tržnih poslih, -
trenutni
pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene
značilnosti, -
pričakovanih
denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za
instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji, ali -
drugih
modelih vrednotenja. Ugotavljanje denarnih tokov
in dejavnikov diskontiranja za naložbe v kapital, ki ne kotirajo na
delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, v pomembni meri temelji na
oceni. Metode vrednotenja Sklada za spodbujanje naložb se redno prilagajajo in
njihova veljavnost se preskuša na podlagi cene opazovanih trenutnih tržnih
poslov z istim instrumentom ali drugih razpoložljivih podatkov opazovanega
trga. §
Oslabitev
za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev Sklad za spodbujanje naložb
obravnava naložbe v kapital, ki so razpoložljive za prodajo, kot oslabljene,
kadar je prišlo do pomembnega ali dolgotrajnega zmanjšanja poštene vrednosti
pod nabavno ceno ali kadar obstajajo drugi nepristranski dokazi o oslabitvi. Za
določitev, kaj je „pomembno“ ali „dolgotrajno“, je potrebna presoja.
Načeloma Sklad za spodbujanje naložb kot „pomembno“ obravnava 30- ali
več odstotno zmanjšanje, kot „dolgotrajno“ pa zmanjšanje, daljše od 12
mesecev. Poleg tega Sklad za spodbujanje naložb oceni tudi druge dejavnike, med
njimi običajno volatilnost cene delnic za delnice, ki kotirajo na
delujočem trgu, ter prihodnje denarne tokove in dejavnike diskontiranja za
delnice, ki ne kotirajo na delujočem trgu. 2.3 Spremembe računovodskih usmeritev Sprejete računovodske
usmeritve so skladne s tistimi iz prejšnjega proračunskega leta. Sklad med
letom ni sprejel nobenega novega ali spremenjenega MSRP. Izdani standardi, ki še niso
začeli veljati Za letna obdobja po
1. januarju 2012 velja več novih standardov, sprememb standardov in
njihovih razlag, ki pri pripravi teh računovodskih izkazov niso bili
uporabljeni. MRS 1 Predstavitev postavk drugega
vseobsegajočega donosa Spremembe MRS 1 zadevajo razvrstitev postavk, predstavljenih
v drugem vseobsegajočem donosu. Postavke, ki bodo v prihodnosti
prerazvrščene v poslovni izid, se predstavijo ločeno od postavk, ki
ne bodo nikoli prerazvrščene. Standard velja za obdobja, ki se
začnejo 1. julija 2012 ali pozneje, pri čemer je dovoljeno zgodnejše
sprejetje. MSRP 9 Finančni instrumenti Prvi korak tridelnega projekta Uprave za mednarodne
računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB)
je, da se MRS 39 (Finančni instrumenti) nadomesti
z novim standardom, ki na novo opredeljuje kategorije finančnih sredstev
in obveznosti ter njihovo računovodsko obravnavo. Standard se še
izpopolnjuje in bo sčasoma v celoti nadomestil MRS 39. Trenutni datum
začetka veljavnosti standarda je 1. januar 2015. Evropska unija še ni
potrdila MSRP 9. Sklad za spodbujanje naložb ne načrtuje zgodnjega
sprejetja tega standarda; tudi učinek standarda še ni opredeljen. Naslednji standard je bil izdan leta 2011 in je začel
veljati 1. januarja 2013, pri čemer je bilo dovoljeno zgodnejše sprejetje.
Učinek sprejetja tega standarda na računovodske izkaze Sklada za
spodbujanje naložb še ni opredeljen. MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti Ta standard opredeljuje pošteno vrednost, določa okvir
za merjenje poštene vrednosti in zahteva razkritja o merjenjih poštene
vrednosti. 2.4 Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev Izkaz
stanja prikazuje sredstva in obveznosti po načelu padajoče
likvidnosti in ne razlikuje med kratkoročnimi in nekratkoročnimi
postavkami. 2.4.1
Preračunavanje tujih
valut Sklad za spodbujanje naložb v računovodskih izkazih
uporablja euro (EUR) kot predstavitveno valuto, ki je tudi funkcijska valuta.
Če ni drugače navedeno, so finančni podatki, predstavljeni v
EUR, zaokroženi na najbližjo tisočico. Posli v tujih valutah se
preračunajo po deviznih tečajih, ki veljajo na dan posla. Denarna sredstva in obveznosti,
izraženi v drugih valutah kot v eurih, se preračunajo v eure po deviznih
tečajih, ki veljajo na dan bilance stanja. Dobiček ali izguba, ki
nastane zaradi tega preračunavanja, se izkaže v izkazu
vseobsegajočega donosa. Nedenarne postavke, ki so
izmerjene po nabavni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih
tečajih na dan prvotnega posla. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po
pošteni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih
na dan, ko je bila določena njihova poštena vrednost. Tečajne razlike, ki
nastanejo ob poravnavi poslov po drugačnih tečajih, kot so veljali na
dan posla, in nerealizirane tečajne razlike pri neporavnanih denarnih
sredstvih in obveznostih v tuji valuti, se pripoznajo v izkazu
vseobsegajočega donosa. Deli izkaza vseobsegajočega
donosa se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo ob koncu
vsakega meseca. 2.4.2
Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Sklad za spodbujanje naložb opredeljuje denarna sredstva in
njihove ustreznike kot tekoče račune, kratkoročne vloge ali
komercialne zapise s prvotno zapadlostjo tri mesece ali manj. 2.4.3
Finančna sredstva, razen izvedenih
finančnih instrumentov Finančna sredstva se zajemajo na datum poravnave. §
Finančna
sredstva v posesti do zapadlosti Finančna sredstva v posesti do zapadlosti zajemajo
obveznice v borzni kotaciji z namenom posedovanja do zapadlosti. Te obveznice se v začetku knjižijo po pošteni
vrednosti, povečani za vse neposredno pripisljive stroške transakcije. V
preostalem času do dospetja obveznice se razlika med začetno ceno in
prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti. Sklad za spodbujanje naložb ob vsakem datumu bilance stanja
oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo
oslabljeno. Za finančno sredstvo ali skupino finančnih sredstev
velja, da sta oslabljena samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o
oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju
sredstva (nastali „škodni dogodek“), in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene
prihodnje denarne tokove finančnega sredstva ali skupine finančnih sredstev,
ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. Izgube zaradi oslabitev se pripoznajo
v poslovnem izidu, vrednost izgube pa se izmeri kot razlika med knjigovodsko
vrednostjo in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov,
diskontiranih po prvotni efektivni obrestni meri instrumenta. §
Posojila Posojila, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se
pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo posojilojemalcem. Na
začetku se knjižijo po nabavni vrednosti (čisti izplačani
zneski), ki je poštena vrednost denarja za dano posojilo, vključno z
morebitnimi stroški poslov, pozneje pa se izmerijo po odplačni vrednosti
po metodi efektivnih obresti, zmanjšani za morebitne rezervacije za oslabitve
ali neizterljivost. §
Za
prodajo razpoložljiva finančna sredstva Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so sredstva,
ki so označena kot taka ali jih ni mogoče razvrstiti kot
označena po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v posesti do zapadlosti
v plačilo ali za posojila in terjatve. Zajemajo kapitalske instrumente in
naložbe v sklade tveganega kapitala. Po začetni izmeri se za prodajo razpoložljiva
finančna sredstva izkazujejo po pošteni vrednosti. Podrobnejši podatki za
merjenje poštene vrednosti naložb v kapital, ki jih ni mogoče izpeljati iz
delujočih trgov: a.
Skladi
tveganega kapitala Poštena vrednost vsakega sklada tveganega kapitala temelji
na zadnji razpoložljivi čisti vrednosti sredstev, ki jo sporoči
sklad, če je bila izračunana na osnovi mednarodnih smernic za
vrednotenje, za katere velja, da so skladne z MSRP (na primer mednarodne
smernice za vrednotenje zasebnega lastniškega in tveganega kapitala (smernice
IPEV), ki jih objavlja Evropsko združenje zasebnega lastniškega in tveganega
kapitala – EVCA). Vendar se lahko Sklad za spodbujanje naložb odloči
prilagoditi čisto vrednost sredstev, ki jo sporoči sklad tveganega
kapitala, če obstajajo elementi, ki bi lahko vplivali na vrednotenje. b.
Neposredne
naložbe v kapital Poštena vrednost naložbe temelji na zadnjih razpoložljivih
računovodskih izkazih, pri čemer se po možnosti ponovno uporabi isti
model, kot je bil uporabljen ob pridobitvi udeležbe. Neiztrženi dobički ali izgube pri naložbah v tvegani
kapital in neposredne naložbe v kapital se pripoznajo v sredstvih
vplačnikov, dokler niso te naložbe prodane, povrnjene ali odtujene ali
dokler se ne ugotovi, da so naložbe oslabljene. Če se ugotovi, da je
naložba, ki je razpoložljiva za prodajo, oslabljena, se skupni neiztrženi
dobiček ali izguba, predhodno pripoznana v kapitalu, vključi v izkaz
vseobsegajočega donosa. Pri naložbi, ki ne kotira na delujočem trgu, se poštena
vrednost določi z uporabo priznanih metod vrednotenja (npr. na podlagi
diskontiranih denarnih tokov ali multiplikatorjev). Te naložbe se knjižijo po
nabavni vrednosti, če njihove poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo
izmeriti. Opozoriti velja, da se naložbe prvi dve leti pripoznajo po nabavni
vrednosti. Udeležba Sklada za spodbujanje naložb običajno zajema
naložbe v sklade zasebnega ali tveganega kapitala. V skladu z uveljavljeno
prakso v tem sektorju kapital za take naložbe običajno vpiše več
vlagateljev skupaj, od katerih nobeden ne more posamično vplivati na
tekoče poslovanje in naložbeno dejavnost sklada. To pomeni, da tudi
morebitno članstvo vlagatelja v upravnem organu takega sklada temu
vlagatelju načeloma ne daje pravice do vpliva na tekoče poslovanje
sklada. Poleg tega posamezni vlagatelji v skladu zasebnega ali tveganega
kapitala ne določajo strategij sklada, npr. v zvezi z izplačilom
dividend ali drugimi oblikami delitve dobička. Take odločitve
praviloma sprejema uprava sklada na podlagi delničarskega sporazuma, ki
ureja pravice in obveznosti uprave ter vseh delničarjev sklada.
Delničarski sporazum tudi na splošno preprečuje posameznim
vlagateljem dvostransko sklepanje večjih poslov s skladom, izmenjavanje
vodstvenih kadrov ali pridobitev prednostnega dostopa do ključnih
tehničnih informacij. Naložbe Sklada za spodbujanje naložb se izvajajo v
skladu z zgoraj opisano uveljavljeno prakso sektorja, kar zagotavlja, da Sklad
ne obvladuje nobene od teh naložb niti nima pomembnega vpliva nanje v smislu
MRS 27 in MRS 28, kar velja tudi za naložbe, v katerih ima Sklad
več kot 20 % glasovalnih pravic. §
Jamstva Ob začetnem pripoznanju se finančna jamstva
pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza čisti sedanji vrednosti
pričakovanega priliva premij. Ta izračun se opravi na datum
začetka vsakega posla in se v bilanci stanja pripozna kot „finančna
jamstva“ v okviru „drugih sredstev“ in „drugih obveznosti“. Po začetnem pripoznanju se obveznosti Sklada za
spodbujanje naložb v okviru takih jamstev izmerijo po višji od naslednjih
vrednosti: -
najboljši
oceni odhodkov, potrebnih za poravnavo vseh finančnih obveznosti, ki
izhajajo iz jamstva, ki se izračuna na podlagi vseh dejavnikov in
podatkov, razpoložljivih na datum izkaza stanja, -
zneska,
pripoznanega na začetku, zmanjšanega za kumulativno amortizacijo.
Amortizacija zneska, pripoznanega na začetku, se izvede z aktuarsko
metodo. Vsako povečanje ali zmanjšanje obveznosti v zvezi s
finančnimi jamstvi se izkaže v izkazu vseobsegajočega donosa pod
postavko „prihodki od opravnin (provizij)“. Sredstva Sklada za spodbujanje naložb v okviru takega
jamstva se nato amortizirajo z uporabo aktuarske metode, preveri pa se tudi
njihova morebitna oslabitev. Poleg tega se ob podpisu sporazuma o jamstvu to prikaže kot
pogojna obveznost Sklada za spodbujanje naložb, ob unovčenju jamstva pa
kot obveznost Sklada za spodbujanje naložb. 2.4.4
Oslabitev finančnih sredstev Za Sklad za spodbujanje naložb se ob vsakem datumu bilance
stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo
oslabljeno. Za finančno sredstvo ali skupino finančnih sredstev
velja, da sta oslabljena samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o
oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju
sredstva (nastali „škodni dogodek“), in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene
prihodnje denarne tokove finančnega sredstva ali skupine finančnih
sredstev, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. Dokazi o oslabitvi lahko
vključujejo znake, da ima posojilojemalec ali skupina posojilojemalcev
precejšnje finančne težave, da plačuje obresti ali glavnico z zamudo
ali sploh ne, da obstaja verjetnost, da bo šel v stečaj ali izvedel drugo
finančno reorganizacijo, in da opazni podatki kažejo na izmerljiv padec v
ocenjenih prihodnjih denarnih tokovih, kot so spremembe v zaostalih
plačilih ali gospodarskih pogojih, ki spremljajo zamude pri plačilu. Pri posojilih, ki so ob koncu proračunskega leta
nepovrnjena in izkazana po odplačni vrednosti, se izmeri znesek oslabitev,
če se predložijo nepristranski dokazi o tveganju neizterljivosti celote
ali dela zneskov v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji ali njihove
protivrednosti. Če obstajajo nepristranski dokazi, da je nastala izguba
zaradi oslabitve, se vrednost izgube izmeri kot razlika med knjigovodsko
vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov.
Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša z uporabo konta popravka, vrednost
izgube pa se pripozna v izkazu vseobsegajočega donosa. Prihodki od obresti
se še naprej natekajo na zmanjšano knjigovodsko vrednost na osnovi efektivne
obrestne mere sredstva. Posojila skupaj s povezanimi popravki se odpišejo,
kadar ni realnih možnosti, da bodo v prihodnosti kdaj izterjana. Če se v
enem od naslednjih let vrednost ocenjenih izgub zaradi oslabitev poveča
ali zmanjša zaradi dogodka, ki je nastal po pripoznanju oslabitve, se prej
pripoznana izguba zaradi oslabitve poveča ali zmanjša s prilagoditvijo
konta popravka. Sklad za spodbujanje naložb ocenjuje kreditno tveganje za
vsak posel posebej in ne razmišlja o uvedbi skupinske oslabitve. Pri finančnih sredstvih, razpoložljivih za prodajo,
Sklad za spodbujanje naložb ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali
obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno.
Nepristranski dokazi vključujejo znatno ali dolgotrajno zmanjšanje poštene
vrednosti naložbe pod nabavno ceno. Če obstaja dokaz o oslabitvi, se
skupna izguba (izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in sedanjo pošteno
vrednostjo, zmanjšana za izgube zaradi oslabitve te naložbe, ki so bile prej
pripoznane v izkazu vseobsegajočega donosa) izbriše iz sredstev
vplačnikov in pripozna v izkazu vseobsegajočega donosa. Izgube zaradi
oslabitve pri finančnih sredstvih, razpoložljivih za prodajo, se ne
razveljavijo skozi izkaz vseobsegajočega donosa; povečanja njihove
poštene vrednosti po oslabitvi se pripoznajo neposredno v sredstvih
vplačnikov. Direktorat Evropske investicijske banke za upravljanje
tveganja najmanj enkrat letno pregleda finančna sredstva zaradi morebitnih
oslabitev. Popravki, ki izhajajo iz ocene, vključujejo sproščanje
diskontne mere v izkazu vseobsegajočega donosa skozi življenjsko dobo
sredstva in morebitne popravke, ki so potrebni v zvezi s ponovno oceno prvotne
oslabitve. 2.4.5
Izvedeni finančni
instrumenti Izvedeni finančni instrumenti vključujejo
medvalutne zamenjave (swap), medvalutne obrestne zamenjave in valutne terminske
posle. V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za
spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov
dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij,
izraženih v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih, da bi se izravnali
vsi dobički ali izgube, nastali zaradi nihanj deviznih tečajev. Sklad za spodbujanje naložb ne uporablja nobene od možnosti
za zavarovanje na podlagi MRS 39. Vsi izvedeni finančni instrumenti se
merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida in so prikazani kot izvedeni
finančni instrumenti. Poštene vrednosti izhajajo predvsem iz modelov
diskontiranja denarnih tokov, modelov vrednotenja opcij in ponujenih cen
tretjih oseb. Izvedeni finančni instrumenti se knjižijo po pošteni
vrednosti ter izkazujejo kot sredstva, če je njihova poštena vrednost
pozitivna, in kot obveznosti, če je njihova poštena vrednost negativna.
Spremembe poštene vrednosti izvedenih finančnih instrumentov se
vključijo v „Čisti poslovni izid iz finančnih poslov“. Izvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na
podlagi dne trgovanja. 2.4.6
Prispevki Prispevki držav članic se pripoznajo kot terjatve v
izkazu stanja na datum sklepa Sveta, s katerim se določi finančni
prispevek, ki ga morajo države članice plačati v Sklad za spodbujanje
naložb. Prispevki držav članic izpolnjujejo naslednje pogoje in
so posledično razvrščeni kot kapital: -
kot je
določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo
pravico, da odločajo o uporabi čistih sredstev Sklada za spodbujanje
naložb v primeru njegove likvidacije, -
so v
skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, -
vsi
finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim
skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti, -
instrument
ne vključuje nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot
obveznost, ter -
skupni
pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v
času njegove uporabe, v veliki meri temeljijo na poslovnem izidu,
spremembi pripoznanih čistih sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih
in nepripoznanih čistih sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času
uporabe tega instrumenta. 2.4.7
Prihodki od obresti od
posojil Obresti od posojil, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb,
se knjižijo v izkazu vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in
podobni prihodki“) ter v izkazu stanja („Posojila in terjatve“) po načelu
nastanka poslovnih dogodkov po efektivni obrestni meri, tj. meri, ki
natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali
prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na čisto knjigovodsko
vrednost posojila. Ko se knjižena vrednost posojila zmanjša zaradi oslabitve,
se prihodki od obresti še naprej pripoznavajo z uporabo prvotne efektivne
obrestne mere, ki se uporabi na novi knjigovodski vrednosti. 2.4.8
Subvencionirane obrestne
mere in tehnična pomoč Sklad za spodbujanje naložb v okviru svojih dejavnosti za
države članice upravlja subvencionirane obrestne mere in tehnično
pomoč. Tisti del prispevkov držav članic, ki je dodeljen za
plačilo subvencioniranih obrestnih mer, se ne upošteva v sredstvih
vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb, ampak je razvrščen kot
obveznost do tretjih oseb. Sklad izvrši izplačilo končnim
upravičencem in nato zmanjša obveznosti do tretjih oseb. Kadar zneski, ki jih države članice prispevajo v zvezi
s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo, niso v
celoti zagotovljeni, se prerazvrstijo kot prispevek v Sklad za spodbujanje
naložb. 2.4.9
Prihodki od obresti na
denarna sredstva in njihove ustreznike Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove
ustreznike se pripoznajo v izkazu vseobsegajočega donosa Sklada za
spodbujanje naložb po načelu nastanka poslovnih dogodkov. 2.4.10
Opravnine (provizije) in
dividende Provizije, prejete za storitve, ki se opravijo v
določenem časovnem obdobju, se pripoznajo kot prihodek, ko so
storitve opravljene. Provizije za neizkoriščeni del odobrenega posojila se
odložijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti
za obdobje od izplačila do povračila posojila. Dividende v zvezi finančnimi sredstvi, razpoložljivimi
za prodajo, se pripoznajo, ko so prejete. 2.4.11
Obdavčenje Protokol
o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, priložen Pogodbi o Evropski
uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, določa, da so sredstva,
prihodki in drugo premoženje institucij Unije oproščeni vseh neposrednih
davkov. 3
Upravljanje tveganj V tem pojasnilu so predstavljene informacije o
izpostavljenosti Sklada za spodbujanje naložb kreditnim in finančnim
tveganjem ter informacije o upravljanju in kontroli teh tveganj, zlasti
primarnih tveganj, povezanih z uporabo finančnih instrumentov. Ta tveganja
vključujejo: -
kreditno
tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne
stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s
tveganjem poravnave, -
likvidnostno
tveganje – tveganje, da bo podjetje naletelo na težave pri izpolnjevanju obvez,
povezanih s finančnimi obveznostmi, ki se poravnajo z izročitvijo
denarja ali drugega finančnega sredstva, -
tržno
tveganje – izpostavljenost opazovanim tržnim spremenljivkam, kot so obrestne
mere, tuji devizni tečaji in tržne cene lastniških vrednostnih papirjev. 3.1 Organizacija upravljanja tveganj Evropska investicijska banka redno prilagaja svoje postopke
za upravljanje tveganj. Direktorat za upravljanje tveganj pri EIB neodvisno
ugotavlja, ocenjuje in spremlja kreditno tveganje in tveganja v zvezi s ceno
lastniških vrednostnih papirjev, ki jim je izpostavljen Sklad za spodbujanje
naložb, ter poroča o njih. Znotraj okvira, v katerem se ohranja
ločevanje nalog, je direktorat za upravljanje tveganj neodvisen od enote
za trgovanje. Generalni direktor direktorata za upravljanje tveganj o
vprašanjih, povezanih s tveganji, poroča za to pristojnemu podpredsedniku
EIB. Ta se redno sestaja z revizijskim odborom in z njim razpravlja o
vprašanjih, povezanih s tveganji. Odgovoren je tudi za kontrolo poročanja
o tveganjih upravnemu odboru in svetu direktorjev EIB. 3.2 Kreditno tveganje Kreditno tveganje je potencialna izguba, ki bi lahko nastala
zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke in ki nastane pri
vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave. 3.2.1.
Strategija upravljanja kreditnega tveganja EIB pri opravljanju kreditne analize
nasprotnih strank – posojilojemalcev oceni kreditno tveganje z namenom
ovrednotenja. Sklad za spodbujanje naložb je razvil notranjo metodologijo za
ocenjevanje podjetij ali finančnih institucij, s katero določi
notranje ocene nasprotnih strank upravičenk, ki so njegovi glavni
posojilojemalci/poroki. Metodologija temelji na sistemu ocenjevalnih listov,
prilagojenih za posamezne glavne bonitetne vrste nasprotnih strank (npr.
podjetja, banke, osebe javnega prava itd.). Ob upoštevanju najboljših praks v
bančnem sektorju in načel, določenih v okviru novega baselskega
kapitalskega sporazuma (Basel II), se vse nasprotne stranke, ki so ključne
za kreditni profil posameznega posla, razvrstijo v notranje bonitetne
kategorije z uporabo notranje metodologije za ocenjevanje zadevne vrste
nasprotnih strank. Vsaki nasprotni stranki se na začetku pripiše notranja
ocena, ki odraža njeno dolgoročno boniteto v tuji valuti (ali po potrebi
ustrezno boniteto v domači valuti), pridobljeno s podrobno analizo profila
tveganja nasprotne stranke in konteksta tveganja zadevne države. Za kreditno oceno financiranja
projektov in drugih strukturiranih ukrepov, ki se uporabljajo v omejenem
obsegu, se ne uporablja notranja metodologija za ocenjevanje, temveč
ustrezna orodja za oceno kreditnega tveganja za zadevni sektor, ki se
osredotočajo zlasti na razpoložljivost denarnih tokov in sposobnost
servisiranja dolga. Ta orodja vključujejo analizo pogodbenega okvira
projektov, analizo nasprotne stranke in simulacije denarnih tokov. Podobno kot
pri podjetjih in finančnih institucijah se vsakemu projektu pripiše
notranja ocena tveganj in pričakovana izguba. Vsi nedržavni posli (ali posli, za
katere država ne jamči oz. niso asimilirani) so predmet posebnih omejitev
na ravni transakcije in omejitev glede velikosti nasprotne stranke. Najvišji
nominalni znesek posamezne transakcije je omejen na določeno zgornjo mejo,
ki je odvisna od pričakovane izgube pri transakciji. Omejitve glede
nasprotne stranke veljajo za skupno izpostavljenost. Te omejitve praviloma
odražajo obseg lastnih sredstev nasprotnih strank ter njihovega skupnega
zunanjega dolgoročnega financiranja. Za omejevanje kreditnega tveganja Sklad za spodbujanje
naložb uporablja različne izboljšave kreditne kvalitete, in sicer: -
s
projektom povezana jamstva (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica
na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) in/ali -
jamstva,
ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za
dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv). Poleg tega Sklad redko uporablja izboljšave kreditne
kvalitete, ki ne vplivajo neposredno na tveganje projekta, kot so zavarovanje s
premoženjem ali bančna jamstva. Sklad za omejevanje kreditnega tveganja ne uporablja
kreditnih izvedenih finančnih instrumentov. 3.2.2.
Največja
izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem
in drugih izboljšav kreditne kvalitete Spodnja razpredelnica prikazuje največjo
izpostavljenost kreditnemu tveganju za posamezne postavke izkaza stanja,
vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti. Največja
izpostavljenost je prikazana v bruto znesku, torej pred učinkom zmanjšanja
kreditnega tveganja z uporabo zavarovanja s premoženjem. Največja izpostavljenost (v tisoč EUR) || 31.12.2012 || 31.12.2011 SREDSTVA || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 466 568 || 452 279 Izvedeni finančni instrumenti || 115 || 434 Posojila in terjatve || 1 146 280 || 1 033 160 Terjatve do vplačnikov || 87 310 || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 99 029 || – Druga sredstva || 224 || 416 Sredstva skupaj || 1 799 526 || 1 573 599 || || ZUNAJBILANČNE POSTAVKE || || Pogojne obveznosti || || – Neunovčena jamstva || 20 000 || 20 000 Prevzete obveznosti || || – Neizplačana posojila || 749 044 || 701 092 – Unovčena jamstva || 6 224 || 7 909 Zunajbilančne postavke skupaj || 775 268 || 729 001 || || Kreditna izpostavljenost skupaj || 2 574 794 || 2 302 600 3.2.3.
Kreditno
tveganje iz naslova posojil in terjatev 3.2.3.1
Merjenje
kreditnega tveganja pri posojilih in terjatvah Za vsako posojilno transakcijo Sklada
za spodbujanje naložb se opravi celovita ocena tveganja in kvantitativna ocena
pričakovane izgube, ki sta podlaga za oceno posojila. Ocene posojil se
določijo v skladu s splošno sprejetimi načeli na podlagi kakovosti
posojilojemalca, zapadlosti posojila, jamstva in, kadar je primerno, poroka. Sistem ocenjevanja posojil zajema
metodologije, postopke, podatkovne zbirke in informacijske sisteme, ki
omogočajo oceno kreditnega tveganja pri dajanju posojil ter kvantitativno
oceno pričakovanih izgub. Sistem povzame veliko količino podatkov, na
podlagi katerih izračuna relativno oceno kreditnih tveganj, povezanih s
posojili. Ocene posojil odražajo sedanjo vrednost ocenjene ravni
„pričakovane izgube“, ki je odvisna od verjetnosti neizpolnitve obveznosti
glavnih dolžnikov, izpostavljenosti tveganju ter obsega izgub v primeru
neizpolnitve obveznosti. Ocene posojil se uporabljajo za naslednje namene: -
kot
pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj, -
kot
pomoč pri porazdelitvi dejavnosti spremljanja, -
za opis
kakovosti posojilnega portfelja na določen datum, -
kot eden
od vhodnih podatkov, ki vplivajo na odločitev o stroških tveganja na
podlagi pričakovanih izgub. Na določitev ocene posojila
vplivajo naslednji dejavniki: i)
kreditna sposobnost
posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter
na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno
sposobnost. V skladu z naprednim pristopom v okviru sporazuma Basel II je
EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje, s katero določi notranje
ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih,
prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank; ii)
korelacija neizpolnitve
obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in
porok hkrati zašla v finančne težave. Višja ko je korelacija med
verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, nižja je
vrednost jamstva, zato je nižja tudi ocena posojila; iii)
vrednost jamstvenih
instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne
sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta; iv)
pogodbeni okvir: trden
pogodbeni okvir izboljša kakovost posojila in njegovo notranjo oceno; v)
odplačilna doba
posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri
servisiranju posojila prišlo do težav, tem večje, čim daljša je
odplačilna doba posojila. Pričakovana izguba pri posojilu
se izračuna na podlagi vseh petih zgoraj navedenih elementov. Glede na
izračunano raven izgube se nato posojilo razvrsti v eno od naslednjih
kategorij ocen posojil: A Prvorazredna posojila: delijo
se v tri podkategorije. Kategorija A° zajema vsa državna tveganja v EU, torej
posojila, ki so bila odobrena državam članicam ali za katera v celoti,
izrecno in brezpogojno jamčijo države članice; pričakuje se, da
pri odplačevanju teh posojil ne bo prihajalo do težav in se jim pripiše
nepričakovana izguba v višini 0 %. Kategorija A+ označuje
posojila, ki so bila odobrena drugim subjektom (ali za katera jamčijo
drugi subjekti) (ne države članice) in pri katerih se pričakuje, da
se stanje v odplačilni dobi ne bo poslabšalo. Kategorija A– vključuje
tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede
ohranjanja njihovega trenutnega stanja (npr. zaradi dolge zapadlosti ali visoke
volatilnosti prihodnje cene sicer odličnega zavarovanja s premoženjem),
vendar so morebitna tveganja dokaj majhna. B Visokokakovostna posojila: gre
za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni
izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za
izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se
uporabljata podkategoriji B+ in B–. C Kakovostna posojila: primer so
nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z
odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo
amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila. D Ta bonitetni razred
predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih
se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil
natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D–
zahtevajo strožji nadzor. E. Ta kategorija ocen posojil
zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno
sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni
dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da
ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in
poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega
posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost,
da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato
potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo
zaradi oslabitve. F Kategorija F (za ang. fail)
označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje. Oceno F lahko
dobijo le nezaključene transakcije, pri katerih je po podpisu prišlo do
nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti,
pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F,
zanje pa se oblikuje posebna rezervacija. Praviloma se posojila, ki z notranjim ocenjevanjem dobijo
oceno D– ali manj, uvrstijo na „opazovalni seznam“ (ang. watch list). Če
pa je bilo posojilo prvotno odobreno s profilom tveganja D– ali slabšim, se na
opazovalni seznam uvrsti le, če pomemben kreditni dogodek povzroči
nadaljnje poslabšanje njegove kreditne ocene. Razpredelnica v poglavju 3.2.3.3 prikazuje analizo kreditne
kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na podlagi zgoraj
opisanih kategorij ocen posojil. 3.2.3.2
Razčlenitev
izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil Spodnja razpredelnica prikazuje največjo
izpostavljenost kreditnemu tveganju za podpisana in izplačana posojila po
vrstah posojilojemalcev ob upoštevanju jamstev, ki so jih dali poroki: Na dan 31. decembra 2012 (v tisoč EUR) || Posojila z jamstvom || Druge izboljšave kreditne kvalitete || Posojila brez jamstva || Skupaj Banke || 12 630 || 136 695 || 207 582 || 356 907 Podjetja || 20 077 || 78 171 || 478 358 || 576 606 Javne institucije || 30 462 || – || 18 || 30 480 Države || – || 5 819 || 176 468 || 182 287 Izplačana posojila skupaj || 63 169 || 220 686 || 862 425 || 1 146 280 Podpisana, a neizplačana posojila || 14 091 || 142 963 || 591 990 || 749 044 Na dan 31. decembra 2011 (v tisoč EUR) || Posojila z jamstvom || Druge izboljšave kreditne kvalitete || Posojila brez jamstva || Skupaj Banke || 13 026 || 97 994 || 197 245 || 308 265 Podjetja || 15 699 || 55 601 || 475 012 || 546 312 Javne institucije || 37 670 || – || – || 37 670 Države || – || 6 214 || 134 699 || 140 913 Izplačana posojila skupaj || 66 395 || 159 809 || 806 956 || 1 033 160 Podpisana, a neizplačana posojila || 10 434 || 173 484 || 517 174 || 701 092 Dogajanja v zvezi s posojili Sklada za spodbujanje naložb,
ki vplivajo na posojilojemalce in poroke Sklada, stalno spremlja operativni
direktorat EIB za spremljanje operacij zunaj EU (Ops B). V primeru poslabšanja
bonitetne ocene in/ali neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti se pogodbene
pravice presojajo za vsak primer posebej. V skladu s smernicami o kreditnih
tveganjih se po potrebi izvajajo ukrepi za zmanjšanje tveganj. Poleg tega je v primeru
obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, zagotovljeno, da se
jamstva pravočasno nadomestijo oziroma sprejmejo ustrezni ukrepi. Sklad za spodbujanje naložb se je takoj odzval na dogajanja
na finančnih trgih po septembru 2008, in sicer z okrepitvijo ureditve za
spremljanje in upravljanje tveganj. V ta namen je direktorat EIB aprila 2011 za
spremljanje operacij zunaj EU ustanovil neodvisno enoto za spremljanje, ki
poroča neposredno generalnemu direktorju, njena naloga pa je finančno
in pogodbeno spremljanje posojil. Njen cilj je spodbujati izmenjavo informacij
med oddelki in predlaganje postopkov za poročanje in operativno
upravljanje v obdobjih finančne krize, da se po potrebi omogoči hitro
odzivanje. 3.2.3.3
Razčlenitev
kreditne kvalitete glede na vrsto posojilojemalcev V spodnjih razpredelnicah je prikazana razčlenitev
kreditne kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na dan
31. decembra 2012 in 31. decembra 2011 glede na ocene posojil na
podlagi izpostavljenosti podpisanih posojil (izplačanih in
neizplačanih). Na dan 31. decembra 2012 (v tisoč EUR) || || Visoka kakovost || Standardna kakovost || Najmanjše sprejemljivo tveganje || Visoko tveganje || Brez ocene || Skupaj || || A do B– || C || D+ || D– ali manj || || Posojilojemalec || Banke || 50 000 || 24 342 || 21 864 || 529 325 || 337 014 || 962 545 Podjetja || 7 466 || 8 006 || – || 605 672 || – || 621 144 Javne institucije || – || – || – || 70 480 || – || 70 480 Države || – || – || – || 241 155 || – || 241 155 Skupaj || || 57 466 || 32 348 || 21 864 || 1 446 632 || 337 014 || 1 895 324 Na dan 31. decembra 2011 (v tisoč EUR) || || Visoka kakovost || Standardna kakovost || Najmanjše sprejemljivo tveganje || Visoko tveganje || Brez ocene || Skupaj || || A do B– || C || D+ || D– ali manj || || Posojilojemalec || Banke || 50 002 || 9 674 || 39 966 || 356 629 || 351 476 || 807 747 Podjetja || 3 917 || 5 279 || – || 635 825 || – || 645 021 Javne institucije || – || – || – || 38 761 || – || 38 761 Države || – || – || – || 242 723 || – || 242 723 Skupaj || || 53 919 || 14 953 || 39 966 || 1 273 938 || 351 476 || 1 734 252 3.2.3.4
Porazdeljenost
tveganj pri posojilih in terjatvah 3.2.3.4.1
Geografska
razčlenitev Na podlagi države posojilojemalca je mogoče portfelj
Sklada za spodbujanje naložb razčleniti po naslednjih geografskih regijah
(v tisoč EUR): Država posojilojemalca || 31.12.2012 || 31.12.2011 Regionalno – AKP || 84 051 || 99 543 Uganda || 140 833 || 117 035 Regionalno – Zahodna Afrika || 33 856 || 14 161 Mozambik || 137 745 || 126 666 Mavretanija || 65 670 || 43 427 Etiopija || 81 666 || 84 266 Dominikanska republika || 67 991 || 66 118 Kenija || 131 566 || 65 611 Kamerun || 72 525 || 60 706 Zambija || 18 772 || 43 294 Demokratična republika Kongo || 28 415 || 8 980 Nigerija || 14 383 || 28 691 Regionalno – pacifiške države || 17 767 || 20 603 Regionalno – osrednja Afrika || 10 431 || 12 109 Jamajka || 71 027 || 59 317 Madagaskar || – || 1 253 Mauritius || 11 302 || 12 732 Gana || 5 642 || 7 812 Angola || 10 009 || 13 598 Trinidad in Tobago || 1 483 || 1 002 Burkina Faso || 10 727 || 12 588 Malavi || 4 950 || 5 833 Nova Kaledonija || 4 198 || 4 673 Ruanda || 9 641 || 11 197 Niger || 4 146 || 3 950 Francoska Polinezija || 2 631 || 3 131 Bocvana || – || – Senegal || 5 837 || 10 329 Lesoto || 3 827 || 3 902 Vanuatu || 3 639 || 3 917 Belize || 13 || 103 Grenada || 2 477 || 2 698 Gabon || 1 011 || 1 509 Togo || 52 644 || 53 224 Zelenortski otoki || 27 073 || 28 405 Džibuti || 762 || 777 Haiti || 4 654 || – Sveta Lucija || 2 916 || – Skupaj || 1 146 280 || 1 033 160 3.2.3.4.2
Razčlenitev
po industrijskih sektorjih V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev
posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po industrijskih sektorjih
posojilojemalcev. Posli, ki se pred izplačilom končnemu
upravičencu najprej izplačajo finančnemu posredniku, so
prikazani v okviru globalnih posojil (v tisoč EUR). Industrijski sektor posojilojemalca || 31.12.2012 || 31.12.2011 Globalna posojila in pogodbe o zastopstvu || 252 662 || 218 912 Letalske družbe in proizvodnja zrakoplovov || 13 || 103 Letališča in sistemi upravljanja zračnega prometa || 30 480 || 31 052 Osnovni material in rudarstvo || 168 911 || 135 573 Kemikalije, umetne mase in farmacevtski izdelki || – || 20 400 Pitna voda, čiščenje vode || 38 697 || 33 247 Elektrika, premog in drugo || 409 090 || 358 745 Prehranska veriga || – || 1 244 Investicijsko blago/trajno potrošno blago || 3 827 || 3 902 Pomorski promet in drugo || 5 819 || 6 214 Obdelava materialov, gradbeništvo || 24 154 || 29 025 Papirna industrija || 4 747 || 4 840 Ceste in avtoceste || 73 921 || 62 856 Telekomunikacije || 18 427 || 24 963 Terciarni sektor in drugo || 115 532 || 102 084 Skupaj || 1 146 280 || 1 033 160 3.2.3.5
Zaostanki
pri odplačevanju posojil Zneski v zaostanku se ugotavljajo, spremljajo in
sporočajo v skladu z vrsto postopkov, imenovanih „smernice za spremljanje
zamud pri plačilih“. Za spremljanje zneskov v zaostanku in poročanje o njih
je načeloma pristojen oddelek za zamude pri plačilih Direktorata za
upravljanje in prestrukturiranje transakcij pri EIB. Oddelek za zamude pri
plačilih pripravi mesečno poročilo o neplačanih obrokih
posojil Sklada za spodbujanje naložb, vključno z razpredelnico, ki
prikazuje več kot osemdnevne zaostanke pri odplačevanju in njihovo primerjavo
med posameznimi meseci. V mesečnem poročilu so natančno opisani
že sprejeti ali predvideni ukrepi po državah, posojilih in obrokih. Poleg tega oddelek pripravi mesečno poročilo o
več kot 90-dnevnih zamudah pri odplačilu posojil in ga pošlje Evropski
komisiji. Upravnemu odboru EIB se dvakrat letno predloži zbirna tabela o
posojilih z več kot 30- in več kot 90-dnevnimi zaostanki ter
poročilo, ki vključuje primerjalne podatke o letnem in polletnem
gibanju zaostankov. Zaostanke pri odplačevanju zadevnih posojil lahko
razčlenimo na naslednji način (v tisoč EUR): || Pojasnilo || Posojila in terjatve 31.12.2012 || Posojila in terjatve 31.12.2011 Knjigovodska vrednost || || 1 146 280 || 1 033 160 || || || Posamične oslabitve || || || Bruto znesek || || 110 767 || 112 662 Popravek zaradi oslabitve || 7 || –45 144 || –48 816 Knjigovodska vrednost posamičnih oslabitev || || 65 623 || 63 846 || || || Skupinske oslabitve || || || Bruto znesek || || – || – Popravek zaradi oslabitve || || – || – Knjigovodska vrednost skupinskih oslabitev || || – || – || || || Zapadle postavke, ki niso oslabljene || || || || || || Zapadle postavke zajemajo || || || posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni || || 12 || 8 posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni || || – || 472 posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni || || – || 13 posojila in terjatve, zapadle več kot 180 dni || || – || 33 Knjigovodska vrednost zapadlih postavk, ki niso oslabljene || || 12 || 526 || || || Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti oslabljene || || 1 080 645 || 968 788 || || || Skupna knjigovodska vrednost posojil in terjatev || || 1 146 280 || 1 033 160 || || || || 3.2.4.
Kreditno
tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov Razpoložljiva sredstva se vlagajo v skladu s časovnim
načrtom izplačil po pogodbenih obveznostih Sklada za spodbujanje
naložb. Na dan 31. decembra 2012 so bile naložbe izključno v obliki
bančnih vlog in drugih kratkoročnih finančnih instrumentov. V
skladu z naložbenimi smernicami in glede na likvidnostne potrebe bi bile lahko
upravičene tudi naložbe v srednje- in dolgoročne obveznice. Pooblaščene banke ali izdajatelji morajo imeti kratkoročno
bonitetno oceno najmanj P-1/A-1/F1 (Moody’s, S&P, Fitch). Če je ocena
več kot ene bonitetne agencije različna, se upošteva najslabša ocena.
Najvišji dovoljen znesek za posamezno pooblaščeno banko ali izdajatelja je
trenutno 50 000 000 EUR (petdeset milijonov eurov). Vloge se izvršujejo s pooblaščenimi subjekti, in sicer
z zapadlostjo največ tri mesece od datuma sklenitve posla in do zgornje
meje kreditne izpostavljenosti. Na dan 31. decembra 2012 in 31. decembra 2011 so imele vse
bančne vloge in kratkoročni komercialni zapisi Sklada po oceni
bonitetne agencije Moody’s najmanj oceno P-1. Ocena P-2 na dan 31. decembra
2011 je bila posledica znižanja ocene ene nasprotne stranke 21. decembra 2011. Spodnja razpredelnica prikazuje stanje bančnih vlog,
vključno z obračunanimi obrestmi (v tisoč EUR): Najnižja kratkoročna bonitetna ocena (v skladu z lestvico agencije Moody's) || Najnižja dolgo- ročna bonitetna ocena (v skladu z lestvico agencije Moody's) || 31.12.2012 || 31.12.2011 P-1 || Aa1 || 43 400 || 10 % || – || – P-1 || Aa2 || – || – || 28 622 || 6 % P-1 || Aa3 || 130 901 || 29 % || 105 547 || 24 % P-1 || A1 || 83 500 || 18 % || 117 603 || 26 % P-1 || A2 || 198 179 || 43 % || 179 938 || 40 % P-2 || A3 || – || – || 17 441 || 4 % Skupaj || || 455 980 || 100 % || 449 151 || 100 % 3.2.5.
Kreditno
tveganje iz naslova izvedenih finančnih instrumentov 3.2.5.1
Strategija
upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih Kreditno tveganje, povezano z izvedenimi finančnimi
instrumenti, pomeni izgubo, ki bi jo utrpela stranka, če nasprotna stranka
v poslu ne bi mogla izpolniti svojih pogodbenih obveznosti. Obseg kreditnega
tveganja iz naslova izvedenih finančnih instrumentov je odvisen od
več dejavnikov (npr. obresti in deviznih tečajev), običajno pa
predstavlja le manjši del njihove nominalne vrednosti. V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad
za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih
poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih
pozicij, izraženih v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih. Vse posle
zamenjave izvrši EIB z zunanjo nasprotno stranko. Pogoji zamenjav so
določeni v istih krovnih pogodbah o zamenjavi (master swap agreements) in
sporazumih o zavarovanju tveganj (credit support annexes), podpisanih med EIB
in njenimi zunanjimi nasprotnimi strankami. 3.2.5.2
Merjenje
kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih Vsi posli zamenjave, ki jih izvrši EIB in so povezani s
Skladom za spodbujanje naložb, se obravnavajo v skladu z istim pogodbenim
okvirom in z uporabo istih metodologij, kot se uporabljajo za posle z
izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih EIB izvrši za lastne namene. O
upravičenosti nasprotnih strank v poslih zamenjave odloča EIB na
podlagi enakih pogojev za upravičenost, kot se uporabljajo za njene
splošne namene v zvezi s posli zamenjave. EIB meri izpostavljenost kreditnemu tveganju, povezanemu s
posli zamenjave in posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s pristopoma
neto tržne izpostavljenosti (net market exposure – NME) in potencialne
prihodnje izpostavljenosti (potential future exposure – PFE) za poročanje
in nadzor omejitev. Pristopa neto tržne izpostavljenosti in potencialne
prihodnje izpostavljenosti v celoti vključujeta izvedene finančne
instrumente, povezane s Skladom za spodbujanje naložb. Spodnja razpredelnica prikazuje
zapadlost pogodb o zamenjavi (vključene so medvalutne zamenjave in
medvalutne obrestne zamenjave, izključene pa kratkoročne valutne
zamenjave), ki so razčlenjene glede na svojo nominalno in pošteno
vrednost: Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2012 || Manj kot || 1 leto || 5 let || Več kot || Skupaj za leto 2012 (v tisoč EUR) || 1 leto || do 5 let || do 10 let || do 10 let || Nominalna vrednost || 1 480 || 9 833 || 15 253 || – || 26 566 Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost) || 71 || –528 || –3 529 || – || –3 986 Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2011 || Manj kot || 1 leto || 5 let || Več kot || Skupaj za leto 2011 (v tisoč EUR) || 1 leto || do 5 let || do 10 let || 10 let || Nominalna vrednost || 7 042 || 43 593 || 16 899 || – || 67 534 Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost) || –674 || –1 331 || –3 869 || – || –5 874 Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o
kratkoročni valutni zamenjavi zaradi zavarovanja valutnega tveganja pri
izplačilu posojil v drugih valutah kot v eurih. Kratkoročne valutne
zamenjave imajo zapadlost največ tri mesece in se redno obnavljajo. Nominalna
vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je na dan 31. decembra 2012
znašala 652 milijonov EUR, na dan 31. decembra 2011 pa
585 milijonov EUR. Poštena vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je
na dan 31. decembra 2012 znašala –2,9 milijona EUR, na dan
31. decembra 2011 pa –6,4 milijona EUR. Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o obrestni
zamenjavi zaradi zavarovanja obrestnega tveganja pri izplačanih posojilih.
Na dan 31. decembra 2012 je obstajala ena obrestna zamenjava z nominalno
vrednostjo 19,6 milijona EUR (2011: nič) in pošteno vrednostjo 0,03
milijona EUR (2011: nič). 3.2.6.
Kreditno
tveganje pri finančnih sredstvih v posesti do zapadlosti Spodnja razpredelnica prikazuje
stanje portfelja v posesti do zapadlosti, ki je v celoti sestavljen iz
obvezniških pozicij s preostalo zapadlostjo manj kot tri mesece. Najnižja kratkoročna bonitetna ocena (v skladu z lestvico agencije Moody's) || Najnižja dolgo- ročna bonitetna ocena (v skladu z lestvico agencije Moody's) || 31.12.2012 || 31.12.2011 P-2 || Baa2 || 50 143 || 51 % || – || – P-3 || Baa3 || 48 886 || 49 % || – || – Skupaj || || 99 029 || 100 % || – || – 3.3 Likvidnostno tveganje 3.3.1
Upravljanje likvidnostnega
tveganja Likvidnostno tveganje je tveganje, da bo podjetje naletelo
na težave pri izpolnjevanju obvez, povezanih s finančnimi obveznostmi, ki
so poravnane z izročitvijo denarja ali drugega finančnega sredstva. Sklad za spodbujanje naložb se financira predvsem z letnimi
prispevki držav članic (sredstva 9. in 10. ERS), poleg tega pa
še z vrnjenimi sredstvi, ki izhajajo iz poslov Sklada. Komisija ob upoštevanju
napovedi EIB v zvezi z upravljanjem in posli Sklada za spodbujanje naložb vsako
leto do 15. oktobra pripravi in posreduje Svetu poročilo o prevzetih
obveznostih, plačilih in letnem znesku vpoklicanih prispevkov
(vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami), ki jih je treba
vplačati v tekočem in naslednjih proračunskih letih. Za izračun letnih prispevkov držav članic se
analizira gibanje izplačil v okviru tekočega in načrtovanega
portfelja, ki se spremlja skozi vse leto. Pri prilagoditvi letnih likvidnostnih
potreb se upoštevajo nepredvideni dogodki, kot so predčasna
izplačila, prodaja delnic ali neizpolnitev obveznosti. Sklad za
spodbujanje naložb za dodatno zmanjšanje likvidnostnega tveganja ohranja
zadostno likvidnostno rezervo, da lahko kadar koli pokrije predvidena
izplačila, ki jih redno sporoča direktorat EIB za spremljanje
operacij zunaj EU. Zakladniška sredstva na računih, odprtih v imenu
Sklada za spodbujanje naložb, upravlja zakladniški oddelek banke v skladu z
načelom ločevanja nalog enote za trgovanje in zalednih služb. Posli
poravnave, povezani z vlaganjem teh sredstev, so v pristojnosti oddelka za
načrtovanje in poravnavo. Poleg tega je v skladu z načelom delitve nalog
odobritev nasprotnih strank ter določanje omejitev za zakladniške naložbe
in njihovo spremljanje v pristojnosti direktorata EIB za upravljanje tveganj. 3.3.2
Merjenje likvidnostnega
tveganja V tem oddelku so v razpredelnicah razčlenjene
finančne obveznosti Sklada za spodbujanje naložb po zapadlosti na podlagi
preostalega obdobja od datuma bilance stanja do pogodbenega datuma zapadlosti
(na podlagi nediskontiranih denarnih tokov). Sklad za spodbujanje naložb ima obveznosti v obliki
neizplačanih delov kredita v okviru podpisanih posojilnih pogodb,
neizplačanih delov podpisanih pogodb o vpisu kapitala/naložbah, izdanih
jamstev za posojila ali prevzetih obveznosti za subvencionirane obrestne mere
in tehnično pomoč. Časovni okvir izplačil je podvržen
precejšnji negotovosti. Pri posojilih Sklada za spodbujanje naložb je rok za
izplačilo sicer predviden, vendar se izplačila opravijo v rokih in
obsegu, ki ustrezajo napredku pri zadevnem naložbenem projektu in transakcijah
financiranja v razmeroma nestanovitnem okolju poslovanja. Kapitalske naložbe
zapadejo v plačilo takoj, ko upravljavci kapitalskega sklada izdajo
veljaven poziv za vplačilo kapitala, ki odraža napredek pri njihovih
naložbenih dejavnostih. Obdobje črpanja posojila je običajno 3 leta,
pogosto pa se podaljša še za eno ali dve leti. Na koncu obdobja črpanja
posojila običajno ostane nekoriščenih nekaj obveznosti za
izplačila, dokler niso v celoti prodane osnovne naložbe sklada, saj je
likvidnost sklada občasno lahko nezadostna za kritje plačilnih
obveznosti, ki izhajajo iz provizij in drugih odhodkov. Pri jamstvih za
posojila običajno ni posebnih obveznosti glede izplačila, razen
če upravičenec jamstvo unovči. Znesek neunovčenega jamstva
se zmanjšuje skladno s časovnim načrtom odplačevanja vsakega
posojila, zavarovanega z jamstvom. Na tej podlagi je bila ocenjena razčlenitev zapadlosti,
prikazana v spodnji razpredelnici, pri čemer je bilo za vsak primer
upoštevano pogodbeno obdobje za izplačilo z uporabo napovedi,
pripravljenih v skladu s standardno metodologijo Sklada za spodbujanje naložb
za načrtovanje likvidnosti. Kar zadeva obveznosti za izplačilo pri
pogodbah za tehnično pomoč, gre običajno za kratkoročne
pogodbe (manj kot eno leto). „Neopredeljena zapadlost“ je bila izbrana v
naslednjih primerih: obveznosti iz unovčenih in neunovčenih jamstev;
posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana, za
katera je pogodbeno obdobje za izplačilo poteklo in se pričakuje
njegovo podaljšanje; subvencionirane obrestne mere, za katere so bila od držav
članic vpoklicana sredstva za kritje prihodnjih potreb na podlagi pavšala. Likvidnostni profil izvedenih finančnih obveznosti
predstavlja pogodbene nediskontirane denarne tokove pogodb o zamenjavi,
vključno z medvalutnimi zamenjavami (CCS), medvalutnimi obrestnimi
zamenjavami (CCIRS), kratkoročnimi valutnimi zamenjavami in obrestnimi
zamenjavami. Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti || 3 mesece ali manj || Več kot 3 mesece do 1 leto || Več kot 1 leto do 5 let || Več kot 5 let || Neopredeljena zapadlost || Bruto nominalni odliv v tisoč EUR na dan 31.12.2012 Drugo (izdana jamstva, unovčena jamstva) || – || – || – || – || 26 224 || 26 224 Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana || 16 500 || 287 657 || 243 020 || – || 201 867 || 749 044 Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti || – || 26 806 || 54 958 || 7 319 || 127 987 || 217 070 Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti || 255 || 101 495 || 79 206 || – || 23 599 || 204 555 Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti || 2 000 || 8 511 || 13 109 || – || – || 23 620 Skupaj || 18 755 || 424 469 || 390 293 || 7 319 || 379 677 || 1 220 513 Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti || 3 mesece ali manj || Več kot 3 mesece do 1 leto || Več kot 1 leto do 5 let || Več kot 5 let || Neopredeljena zapadlost || Bruto nominalni odliv v tisoč EUR na dan 31.12.2011 Drugo (izdana jamstva, unovčena jamstva) || – || – || – || – || 27 909 || 27 909 Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana || 2 295 || 257 127 || 274 573 || 54 000 || 113 097 || 701 092 Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti || 2 035 || 38 424 || 38 010 || 7 666 || 178 432 || 264 567 Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti || 1 445 || 31 100 || 139 211 || – || 16 211 || 187 967 Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti || 4 564 || 16 693 || – || – || – || 21 257 Skupaj || 10 339 || 343 344 || 451 794 || 61 666 || 335 649 || 1 202 792 Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti v tisoč EUR na dan 31.12.2012 || 3 mesece ali manj || Več kot 3 mesece do 1 leto || Več kot 1 leto do 5 let || Več kot 5 let || Bruto nominalni priliv/odliv CCS in CCIRS – Prilivi || 1 238 || 7 364 || 14 498 || 5 350 || 28 450 CCS in CCIRS – Odlivi || –1 286 || –8 428 || –17 218 || –5 894 || –32 826 Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi || 649 000 || – || – || – || 649 000 Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi || –652 451 || – || – || – || –652 451 Obrestne zamenjave – Prilivi || 65 || 511 || 3 274 || 2 117 || 5 967 Obrestne zamenjave – Odlivi || – || –753 || –3 537 || –1 577 || –5 867 Skupaj || –3 434 || –1 306 || –2 983 || –4 || –7 727 || || || || || Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti v tisoč EUR na dan 31.12.2011 || 3 mesece ali manj || Več kot 3 mesece do 1 leto || Več kot 1 leto do 5 let || Več kot 5 let || Bruto nominalni priliv/odliv CCS in CCIRS – Prilivi || 9 873 || 14 365 || 19 533 || 7 430 || 51 201 CCS in CCIRS – Odlivi || –10 091 || –17 527 || –24 420 || –9 015 || –61 053 Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi || 585 000 || – || – || – || 585 000 Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi || –591 909 || – || – || – || –591 909 Skupaj || –7 127 || –3 162 || –4 887 || –1 585 || –16 761 3.4 Tržno tveganje Tržno tveganje pomeni tveganje, da bodo spremembe tržnih
cen, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev, devizni
tečaji in kreditni razmiki (ki niso povezane s spremembami bonitete
izdajatelja), vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v
finančnih instrumentih. 3.4.1.
Obrestno
tveganje Obrestno tveganje je volatilnost ekonomske vrednosti pozicij
Sklada za spodbujanje naložb ali dohodka, ki izvira iz njih, zaradi neugodnih
gibanj tržnih donosov ali časovne strukture obrestnih mer. Izpostavljenost
obrestnemu tveganju nastane, kadar imajo različna sredstva in obveznosti
različne roke za popravek obrestne mere in roke za plačilo. Sklad za spodbujanje naložb meri obrestno občutljivost
svojega posojilnega portfelja in z njim povezanih zamenjav, sklenjenih v okviru
mikro zavarovanja, z izračunom po metodi vrednosti bazične
točke. S to metodo se meri povečanje ali zmanjšanje čiste
sedanje vrednosti zadevnega portfelja na podlagi povečanja obrestnih mer
za 1 bazično točko (0,01 %) pri določenih časovnih
razredih ročnosti: „denarni trg – do eno leto“, „zelo kratko – 2 do 3
leta“, „kratko – 4 do 6 let“, „dolgo – 12 do 20 let “ ali „zelo dolgo –
več kot 21 let“. Sklad za spodbujanje naložb za izračun čiste
sedanje vrednosti posojil uporablja krivuljo financiranja v EUR (krivulja obrestne
zamenjave v EUR + pribitek, ki ga pri izposojanju plačuje EIB) za denarne
tokove, izražene v EUR in tujih valutah razen USD, ter krivuljo financiranja v
USD za denarne tokove, izražene v USD. Za izračun čiste sedanje
vrednosti zamenjav pri mikro zavarovanju Sklad za spodbujanje naložb uporablja
krivuljo obrestne zamenjave v EUR za denarne tokove, izražene v EUR, in
krivuljo obrestne zamenjave v USD za denarne tokove, izražene v USD. Kot je prikazano v spodnji razpredelnici, bi se čista
sedanja vrednost posojilnega portfelja, vključno s povezanimi zamenjavami
z mikro zavarovanjem, na dan 31.12.2012 zmanjšala za 341 000 EUR (na dan
31.12.2011 za 239 000 EUR), če bi se obrestne mere hkrati
povečale za 1 bazično točko. Vrednost bazične točke V tisoč EUR || Denarni trg || Zelo kratko || Kratko || Srednje || Dolgo || Zelo dolgo || Skupaj Stanje na dan 31.12.2012 || 1 leto || 2 do 3 leta || 4 do 6 let || 7 do 11 let || 12 do 20 let || 21 let || Skupna občutljivost posojil in zamenjav z mikro zavarovanjem || –25 || –47 || –90 || –117 || –62 || – || –341 Vrednost bazične točke (v tisoč EUR) || Denarni trg || Zelo kratko || Kratko || Srednje || Dolgo || Zelo dolgo || Skupaj Stanje na dan 31.12.2011 || 1 leto || Od 2 do 3 leta || Od 4 do 6 let || Od 7 do 11 let || 12 do 20 let || 21 let || Skupna občutljivost posojil in zamenjav z mikro zavarovanjem || –20 || –28 || –60 || –78 || –53 || – || –239 3.4.2.
Valutno
tveganje Valutno tveganje je volatilnost ekonomske vrednosti pozicij
Sklada za spodbujanje naložb ali dohodka, ki izvira iz njih, zaradi neugodnih
gibanj deviznih tečajev. Sklad je izpostavljen valutnemu tveganju, kadar obstaja
valutna neusklajenost med njegovimi sredstvi in obveznostmi. Valutno tveganje
vključuje tudi učinek nepričakovanih in neugodnih sprememb
vrednosti prihodnjih denarnih tokov, ki jih povzročajo tečajna
nihanja. 3.4.2.1
Valutno
tveganje in zakladniška sredstva Zakladniška sredstva Sklada za spodbujanje naložb so
izražena v eurih ali ameriških dolarjih. Pred valutnim tveganjem se je mogoče zavarovati z
valutnimi promptnimi ali terminskimi posli, valutnimi zamenjavami ali
medvalutnimi zamenjavami. Zakladniški oddelek EIB lahko, če oceni, da je
to potrebno in primerno, v skladu s politiko banke uporabi kateri koli drug
instrument, ki zagotavlja zavarovanje pred tržnimi tveganji, povezanimi s
finančnimi dejavnostmi Sklada za spodbujanje naložb. 3.4.2.2
Valutno
tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje
naložb Sklad za spodbujanje naložb prejme prispevke držav
članic v eurih.. Posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad, kot
tudi subvencionirane obrestne mere, so lahko izraženi v eurih, ameriških
dolarjih ali kateri koli drugi dovoljeni valuti. Izpostavljenost valutnemu tveganju (glede na referenčno
valuto – euro) nastane, če transakcije, izražene v drugih valutah kot v
eurih, niso zavarovane. V nadaljevanju so predstavljene smernice Sklada za
spodbujanje naložb za zavarovanje pred valutnim tveganjem. 3.4.2.2.1.
Zavarovanje
poslov, izraženih v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih, pred
tveganjem -
Posojila
Sklada za spodbujanje naložb, izplačana v drugih valutah kot v eurih in
ameriških dolarjih, se zavarujejo s pogodbami o medvalutni zamenjavi z enakim
finančnim profilom, kot ga ima posojilo, ki se zavaruje, pod pogojem, da
obstaja delujoč trg valutnih zamenjav. -
Za
izplačila v okviru poslov Sklada za spodbujanje naložb, ki se izvršijo v
drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih in ki niso dolgoročno
zavarovana pred tveganji, zakladniški oddelek izvrši valutni posel dva delovna
dni pred izplačilom. Obračunski tečaj, ki se uporablja za posle
Sklada, ustreza tržnemu deviznemu tečaju, ki ga prejme zakladniški
oddelek. Podobno zakladniški oddelek tudi za vračila, prejeta v drugih
valutah kot v eurih in ameriških dolarjih, po potrebi izvrši valutni posel za
zamenjavo prejetih valut. -
Neunovčena
jamstva se ne zavarujejo pred valutnim tveganjem. Jamstva, ki se unovčijo
v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih, se zavarujejo pred
tveganjem. -
Posli v
drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih, za katere zakladniški oddelek
ne more izvršiti posla za zavarovanje pred tveganji, ostanejo nezavarovani. To
vključuje tudi (sintetične) posle, ki so izraženi v domači
valuti, poravnajo pa se v eurih ali ameriških dolarjih. Sklad za spodbujanje
naložb ostane izpostavljen valutnemu tveganju, ki nastane pri tem. 3.4.2.2.2.
Zavarovanje
poslov, izraženih v ameriških dolarjih, pred tveganjem -
Skupni
izpostavljeni znesek vseh poslov Sklada za spodbujanje naložb (razen
neunovčenih jamstev), izraženih v ameriških dolarjih, se zavaruje s posli
valutne zamenjave USD/EUR, ki se obnavljajo v rednih obdobjih. Na začetku
vsakega obdobja se na podlagi načrtovanih oz. pričakovanih vrnjenih
sredstev/izplačil ocenijo denarni tokovi, ki naj bi bili v naslednjem
obdobju prejeti ali plačani v ameriških dolarjih. Nato se zapadli posli valutne
zamenjave obnovijo, pri čemer se njihov znesek prilagodi, tako da pokrije
vsaj predvidene likvidnostne potrebe v ameriških dolarjih v naslednjem obdobju.
-
Na
podlagi računovodskih izkazov se v rednih obdobjih preračuna skupna
izpostavljenost poslov v ameriških dolarjih, da se po potrebi prilagodi
zavarovanje naslednje obnovitve poslov valutne zamenjave. -
Za
zavarovanje nekaterih posojil, izraženih v ameriških dolarjih, se lahko
uporabijo tudi medvalutne zamenjave, če zakladniški oddelek presodi, da je
to primerno z operativnega vidika. -
V obdobju
obnovitve poslov se nepričakovani likvidnostni primanjkljaji v ameriških
dolarjih pokrijejo z ad hoc posli valutnih zamenjav, likvidnostni presežki pa
se vložijo v zakladniška sredstva ali zamenjajo v eure. -
Skupni
izpostavljeni in nezavarovani znesek iz poslov v ameriških dolarjih (nominalno)
ne sme v nobenem trenutku preseči 5 000 000 USD (pet milijonov
ameriških dolarjev). Ta zgornja meja se prilagodi enkrat letno. Če je
zgornja meja presežena, zakladniški oddelek ponovno zmanjša izpostavljenost pod
dovoljeno mejo s poslom valutne zamenjave. 3.4.2.3
Pozicija
v tujih valutah V spodnjih razpredelnicah je prikazana pozicija Sklada za
spodbujanje naložb v tujih valutah (v tisoč EUR): Na dan 31. decembra 2012 || EUR || USD || KES || Valute AKP/ČDO || Skupaj || || || || || SREDSTVA || || || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 424 647 || 41 921 || – || – || 466 568 Izvedeni finančni instrumenti || 1 064 || –949 || – || – || 115 Posojila in terjatve || 513 231 || 508 412 || 60 348 || 64 289 || 1 146 280 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 66 509 || 259 694 || – || 6 798 || 333 001 Terjatve do vplačnikov || 87 310 || – || – || – || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 99 029 || – || – || – || 99 029 Druga sredstva || – || – || – || 224 || 224 Sredstva skupaj || 1 191 790 || 809 078 || 60 348 || 71 311 || 2 132 527 || || || || || OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || || || Obveznosti || || || || || Izvedeni finančni instrumenti || –675 814 || 682 849 || – || – || 7 035 Odloženi prihodki || 37 560 || 248 || – || – || 37 808 Obveznosti do tretjih oseb || 312 040 || 46 || – || – || 312 086 Druge obveznosti || 905 || 19 || 14 || 215 || 1 153 Obveznosti skupaj || –325 309 || 683 162 || 14 || 215 || 358 082 Sredstva vplačnikov || || || || || Vpoklicani prispevki držav članic || 1 561 309 || – || – || – || 1 561 309 Rezerva za pošteno vrednost || 5 366 || 59 144 || – || 3 924 || 68 434 Zadržani dobički || 144 702 || – || – || – || 144 702 Sredstva vplačnikov skupaj || 1 711 377 || 59 144 || – || 3 924 || 1 774 445 Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj || 1 386 068 || 742 306 || 14 || 4 139 || 2 132 527 Valutna pozicija na dan 31. decembra 2012 || –194 278 || 66 772 || 60 334 || 67 172 || – || || || || || Na dan 31. decembra 2012 || || || || || PREVZETE OBVEZNOSTI || || || || || Neizplačana posojila in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 794 475 || 171 639 || – || – || 966 114 Unovčena jamstva || – || – || – || 6 224 || 6 224 Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč || 204 555 || – || – || – || 204 555 || || || || || POGOJNE OBVEZNOSTI || || || || || Neunovčena jamstva || 20 000 || – || – || – || 20 000 Na dan 31. decembra 2011 || EUR || USD || CAD || Valute AKP/ČDO || Skupaj || || || || || SREDSTVA || || || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 416 384 || 35 895 || – || – || 452 279 Izvedeni finančni instrumenti || 13 419 || –12 985 || – || – || 434 Posojila in terjatve || 477 340 || 501 923 || – || 53 897 || 1 033 160 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 54 287 || 186 525 || 4 303 || 6 545 || 251 660 Terjatve do vplačnikov || 87 310 || – || – || – || 87 310 Druga sredstva || 50 || – || – || 366 || 416 Sredstva skupaj || 1 048 790 || 711 358 || 4 303 || 60 808 || 1 825 259 || || || || || OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || || || Obveznosti || || || || || Izvedeni finančni instrumenti || –641 758 || 654 460 || – || – || 12 702 Odloženi prihodki || 32 689 || 314 || – || – || 33 003 Obveznosti do tretjih oseb || 329 598 || 62 || – || – || 329 660 Druge obveznosti || 691 || 19 || – || 403 || 1 113 Obveznosti skupaj || –278 780 || 654 855 || – || 403 || 376 478 Sredstva vplačnikov || || || || || Vpoklicani prispevki držav članic || 1 281 309 || – || – || – || 1 281 309 Rezerva za pošteno vrednost || 41 750 || – || – || – || 41 750 Zadržani dobički || 125 722 || – || – || – || 125 722 Sredstva vplačnikov skupaj || 1 448 781 || – || – || – || 1 448 781 Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj || 1 170 001 || 654 855 || – || 403 || 1 825 259 Valutna pozicija na dan 31. decembra 2011 || –121 211 || 56 503 || 4 303 || 60 405 || – || || || || || Na dan 31. decembra 2011: || || || || || PREVZETE OBVEZNOSTI || || || || || Neizplačana posojila in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 761 319 || 204 340 || – || – || 965 659 Unovčena jamstva || – || – || – || 7 909 || 7 909 Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč || 209 223 || || – || – || 209 223 POGOJNE OBVEZNOSTI || || || || || Neunovčena jamstva || 20 000 || – || – || – || 20 000 3.4.2.4
Analiza
občutljivosti na spremembo deviznih tečajev (v tisoč EUR) Na dan poročanja je bila največja čista
izpostavljenost spremembam deviznih tečajev čista izpostavljenost v
USD. Na dan 31. decembra 2012 bi sprememba deviznega tečaja EUR/USD v
višini +/– 10 % pomenila spremembo sredstev vplačnikov v višini 6 682
EUR oz. –6 682 EUR (na dan 31. decembra 2011 pa v višini 5 650 EUR oz. –5 650
EUR). 3.4.2.5
Devizni
tečaji Za določitev bilance stanja na dan 31. decembra
2012 in 31. decembra 2011 so bili uporabljeni naslednji devizni tečaji: || 31. december 2012 || 31. december 2011 Valute držav, ki niso članice EU || || Dominikanski peso (DOP) || 53,1220 || 49,8498 Fidžijski dolar (FJD) || 2,3417 || 2,3630 Haitijski gurd (HTG) || 55,7265 || 52,1645 Kenijski šiling (KES) || 113,68 || 109,53 Mavretanska uguija (MRO) || 393,99 || 372,52 Mauricijska rupija (MUR) || 40,19 || 37,43 Ruandski frank (RWF) || 811,83 || 771,76 Ugandski šiling (UGX) || 3 549 || 3 205 Ameriški dolar (USD) || 1,3194 || 1,2939 CFA-frank (XAF/XOF) || 655,957 || 655,957 Južnoafriški rand (ZAR) || 11,1727 || 10,4830 3.4.3.
Tveganje
v zvezi s ceno lastniških instrumentov (v tisoč EUR) Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov je
tveganje, da se bo poštena vrednost lastniških instrumentov znižala zaradi
sprememb v ravni delniških indeksov in vrednosti posameznih naložb v lastniški
kapital. Sklad za spodbujanje naložb je izpostavljen tveganju v zvezi
s ceno lastniških instrumentov prek svojih naložb tveganega kapitala, tj.
neposrednih naložb v kapital in naložb v sklade tveganega kapitala. Za naložbe v lastniške instrumente se uporablja ocenjevalni
postopek. Vsaka naložba se oceni na podlagi več meril, ki jih lahko
razvrstimo v tri glavne skupine: upravljanje, poslovni načrt in struktura.
Ocene na podlagi posameznih meril se nato združijo v skupno oceno naložbe, ki
odraža njeno splošno moč. Tudi za izpostavljenost tveganju v zvezi s ceno lastniških instrumentov
veljajo zgornje meje, ki so določene na ravni posameznih meril in na
skupni ravni. Vrednost zgornje meje je odvisna od kakovosti naložb v lastniške instrumente. Vrednost pozicij v lastniških instrumentih, ki ne kotirajo
na borzi, ni zlahka na voljo za stalno spremljanje in nadzor. Pri takih
pozicijah so eden najboljših razpoložljivih pokazateljev cene, izračunane
z ustreznimi tehnikami vrednotenja. Učinek na sredstva vplačnikov Sklada za
spodbujanje naložb (kot posledica spremembe poštene vrednosti portfelja za
prodajo razpoložljivih lastniških instrumentov) zaradi 10-odstotnega znižanja
delniških indeksov in vrednosti posameznih naložb v lastniške instrumente, pri
čemer so vse ostale spremenljivke konstantne, je znašala –33 300 EUR
na dan 31. decembra 2012 in –25 166 na dan 31. decembra 2011. 4
Poštena vrednost sredstev in obveznosti V spodnji razpredelnici je prikazana primerjava
knjigovodske in poštene vrednosti po kategorijah sredstev in obveznosti Sklada
za spodbujanje naložb, izkazanih v računovodskih izkazih (v tisoč
EUR): || Knjigovodska vrednost 31.12.2012 || Poštena vrednost 31.12.2012 || Knjigovodska vrednost 31.12.2011 || Poštena vrednost 31.12.2011 Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti || || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 333 001 || 333 001 || 251 660 || 251 660 Izvedeni finančni instrumenti || 115 || 115 || 434 || 434 Skupaj || 333 116 || 333 116 || 252 094 || 252 094 || || || || Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti || || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 466 568 || 466 568 || 452 279 || 452 279 Posojila in terjatve || 1 146 280 || 1 226 409 || 1 033 160 || 1 022 679 Terjatve do vplačnikov || 87 310 || 87 310 || 87 310 || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 99 029 || 98 805 || – || – Druga sredstva || 224 || 224 || 416 || 416 Skupaj || 1 799 411 || 1 879 316 || 1 573 165 || 1 562 684 Sredstva skupaj || 2 132 527 || 2 212 432 || 1 825 259 || 1 814 778 || || || || Obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti || || || || Izvedeni finančni instrumenti || 7 035 || 7 035 || 12 702 || 12 702 Skupaj || 7 053 || 7 053 || 12 702 || 12 702 || || || || Obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti || || || || Odloženi prihodki || 37 808 || 37 808 || 33 003 || 33 003 Obveznosti do tretjih oseb || 312 086 || 312 086 || 329 660 || 329 660 Druge obveznosti || 1 153 || 1 153 || 1 113 || 1 113 Skupaj || 351 047 || 351 047 || 363 776 || 363 776 Obveznosti skupaj || 358 082 || 358 082 || 376 478 || 376 478 Za določitev poštene vrednosti sredstev in obveznosti
se uporabljajo v nadaljevanju opisane metodologije in predpostavke. §
Sredstva, katerih poštena
vrednost približno ustreza njihovi knjigovodski vrednosti Predpostavlja se, da knjigovodska vrednost sredstev in
obveznosti, ki so likvidna ali imajo kratkoročno zapadlost (manj kot tri
mesece), približno ustreza njihovi pošteni vrednosti. §
Sredstva in obveznosti,
izkazana po pošteni vrednosti Objavljene kotacije cen na delujočem trgu so prvi vir
za določitev poštene vrednosti finančnega instrumenta, vendar so
zaradi naložbenega obsega portfelja Sklada za spodbujanje naložb redko na
voljo. Poštena vrednost instrumentov, katerih tržna cena ni znana, se oceni z
metodami vrednotenja ali modeli, in sicer po možnosti na podlagi podatkov
opazovanega trga, ki veljajo na dan bilance stanja. V spodnji razpredelnici so razčlenjena finančna
sredstva, označena po pošteni vrednosti z metodo vrednotenja.
Različne ravni so opredeljene na naslednji način: -
raven 1:
objavljene kotacije cen (neprilagojene) na delujočih trgih, -
raven 2:
drugi vhodni podatki razen objavljenih kotacij cen, vključenih v raven
1, ki jih je mogoče za zadevno sredstvo opazovati neposredno (tj. kot
cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen), -
raven 3:
vhodni podatki za zadevno sredstvo, ki ne temeljijo na podatkih opazovanega
trga (podatki, ki jih ni mogoče opazovati). Na dan 31. decembra 2012 V tisoč EUR || Raven 1 || Raven 2 || Raven 3 || Skupaj Finančna sredstva || || || || Izvedeni finančni instrumenti || – || 115 || – || 115 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 11 001 || – || 322 000 || 333 001 Skupaj || 11 001 || 115 || 322 000 || 333 116 || || || || Finančne obveznosti || || || || Izvedeni finančni instrumenti || – || 7 035 || – || 7 035 Skupaj || – || 7 035 || – || 7 035 Na dan 31. decembra 2011 V tisoč EUR || Raven 1 || Raven 2 || Raven 3 || Skupaj Finančna sredstva || || || || Izvedeni finančni instrumenti || – || 434 || – || 434 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 15 214 || – || 236 446 || 251 660 Skupaj || 15 214 || 434 || 236 446 || 252 094 || || || || Finančne obveznosti || || || || Izvedeni finančni instrumenti || – || 12 702 || – || 12 702 Skupaj || – || 12 702 || – || 12 702 Sklad
za spodbujanje naložb v letu 2012 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije
poštene vrednosti z ravni 1 na raven 2 ali obratno. V
spodnjih razpredelnicah so predstavljene spremembe pri instrumentih na ravni 3
za leto, ki se je končalo 31. decembra 2012 oz. 31. decembra
2011: V tisoč EUR || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Stanje na dan 1. januarja 2012 || 236 446 Skupni dobiček ali izguba || – v poslovnem izidu || 8 133 – v drugem vseobsegajočem donosu || 15 041 Izplačila || 81 981 Povračila || –19 601 Stanje na dan 31. decembra 2012 || 322 000 V tisoč EUR || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Stanje na dan 1. januarja 2011 || 171 638 Skupni dobiček ali izguba || – v poslovnem izidu || –3 206 – v drugem vseobsegajočem donosu || 21 759 Izplačila || 67 829 Povračila || –21 574 Stanje na dan 31. decembra 2011 || 236 446 5
Denarna sredstva in njihovi ustrezniki (v
tisoč EUR) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki se lahko
razčlenijo na prejete, a še nečrpane prispevke držav članic ter
sredstva iz naslova poslovnih in finančnih dejavnosti Sklada za
spodbujanje naložb. || 31.12.2012 || 31.12.2011 Prejeti, a še nečrpani prispevki držav članic || 117 622 || 195 205 Sredstva iz naslova finančnih in poslovnih dejavnosti Sklada || 348 946 || 257 074 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki skupaj || 466 568 || 452 279 6
Izvedeni finančni instrumenti (v tisoč
EUR) Glavne sestavine izvedenih finančnih instrumentov,
razvrščenih kot sredstva v posesti za trgovanje, so: Na dan 31. decembra 2012 || Poštena vrednost || Nominalna vrednost Sredstva || Obveznosti Medvalutne zamenjave || 87 || –102 || 7 062 Medvalutne obrestne zamenjave || – || –3 971 || 19 504 Obrestne zamenjave || 28 || – || 19 568 Valutni terminski posli || – || –2 962 || 652 451 Izvedeni finančni instrumenti skupaj || 115 || –7 035 || 698 585 || || || Na dan 31. decembra 2011 || Poštena vrednost || Nominalna vrednost Sredstva || Obveznosti Medvalutne zamenjave || 434 || –953 || 29 376 Medvalutne obrestne zamenjave || – || –5 355 || 38 158 Valutni terminski posli || – || –6 394 || 585 000 Izvedeni finančni instrumenti skupaj || 434 || –12 702 || 652 534 7
Posojila in terjatve (v tisoč EUR) Glavne sestavine posojil in terjatev so: || Globalna posojila (*) (*) || Prednostni dolg || Podrejeni dolg || Skupaj Nominalno na dan 1. januarja 2012 || 225 365 || 716 350 || 128 679 || 1 070 394 Izplačila || 79 015 || 154 003 || – || 233 018 Odpisi || –947 || –1 206 || – || –2 153 Povračila || –39 967 || –71 368 || –4 145 || –115 480 Kapitalizirane obresti || – || –117 || 9 739 || 9 622 Tečajne razlike || –8 780 || –7 692 || –493 || –16 965 Nominalno na dan 31. decembra 2012 || 254 686 || 789 970 || 133 780 || 1 178 436 || || || || Oslabitve na dan 1. januarja 2012 || –7 609 || –16 372 || –24 835 || –48 816 Oslabitve, izkazane v izkazu vseobsegajočega donosa || –835 || –292 || – || –1 127 Oslabitve odpisov || 947 || 1 206 || – || 2 153 Razveljavitev oslabitev || 910 || 814 || – || 1 724 Tečajne razlike || 93 || 348 || 480 || 921 Oslabitve na dan 31. decembra 2012 || –6 494 || –14 296 || –24 355 || –45 145 || || || || Odplačna vrednost || –1 641 || –3 984 || –82 || –5 707 Obračunane obresti || 5 246 || 9 244 || 4 206 || 18 696 Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2012 || 251 797 || 780 934 || 113 549 || 1 146 280 || || || || || (*) vključno s pogodbami o zastopstvu || Globalna posojila (*) || Prednostni dolg || Podrejeni dolg || Skupaj Nominalno na dan 1. januarja 2011 || 246 500 || 542 322 || 123 910 || 912 732 Izplačila || 25 689 || 211 351 || 0 || 237 040 Odpisi || 0 || 0 || –2 000 || –2 000 Povračila || –48 554 || –51 712 || –4 144 || –104 410 Kapitalizirane obresti || 0 || 459 || 10 053 || 10 512 Tečajne razlike || 1 730 || 13 930 || 860 || 16 520 Nominalno na dan 31. decembra 2011 || 225 365 || 716 350 || 128 679 || 1 070 394 || || || || Oslabitve na dan 1. januarja 2011 || –15 006 || –18 056 || –44 023 || –77 085 Oslabitve, izkazane v izkazu vseobsegajočega donosa || –1 746 || –1 514 || –773 || –4 033 Oslabitve odpisov || 0 || 0 || 2 000 || 2 000 Razveljavitev oslabitev || 9499 || 3263 || 18 723 || 31 485 Tečajne razlike || – 356 || – 65 || – 762 || –1 183 Oslabitve na dan 31. decembra 2011 || –7 609 || –16 372 || –24 835 || –48 816 || || || || Odplačna vrednost || –1 700 || –3 428 || – 99 || –5 227 Obračunane obresti || 3 498 || 9 499 || 3 812 || 16 809 Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2011 || 219 554 || 706 049 || 107 557 || 1 033 160 || || || || || (*) vključno s pogodbami o zastopstvu 8
Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (v
tisoč EUR) Glavne sestavine za prodajo razpoložljivih finančnih
sredstev so: || Skladi tveganega kapitala || Neposredne naložbe v kapital || Skupaj Stroški na dan 1. januarja 2012 || 182 692 || 36 565 || 219 257 Izplačila || 56 007 || 25 974 || 81 981 Povračila/prodaja || –19 570 || –31 || –19 601 Tečajne razlike pri povračilih/prodaji || 1 581 || –678 || 903 Stroški na dan 31. decembra 2012 || 220 710 || 61 830 || 282 540 || || || Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2012 || 29 781 || 11 969 || 41 750 Čista sprememba neiztrženih dobičkov in izgub || 29 540 || –2 856 || 26 684 Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2012 || 59 321 || 9 113 || 68 434 || || || Oslabitve na dan 1. januarja 2012 || –6 887 || –2 460 || –9 347 Oslabitve, izkazane v izkazu vseobsegajočega donosa med letom || –7 976 || –951 || –8 927 Tečajne razlike pri oslabitvah || 133 || 168 || 301 Oslabitve na dan 31. decembra 2012 || –14 730 || –3 243 || –17 973 || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2012 || 265 301 || 67 700 || 333 001 || Skladi tveganega kapitala || Neposredne naložbe v kapital || Skupaj Stroški na dan 1. januarja 2011 || 142 932 || 33 350 || 176 282 Izplačila || 59 579 || 8 250 || 67 829 Povračila/prodaja || –20 236 || –4 735 || –24 971 Tečajne razlike pri povračilih/prodaji || 417 || –300 || 117 Stroški na dan 31. decembra 2011 || 182 692 || 36 565 || 219 257 || || || Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2011 || 11 335 || 13 235 || 24 570 Čista sprememba neiztrženih dobičkov in izgub || 18 446 || –1 266 || 17 180 Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2011 || 29 781 || 11 969 || 41 750 || || || Oslabitve na dan 1. januarja 2011 || –2 || –6 022 || –6 024 Oslabitve, izkazane v izkazu vseobsegajočega donosa med letom || – raven 888: || – || –6 888 Uporaba oslabitev, izkazanih v izkazu vseobsegajočega donosa v preteklih letih || 2 || 3 714 || 3 716 Tečajne razlike pri oslabitvah || 1 || –152 || –151 Oslabitve na dan 31. decembra 2011 || –6 887 || –2 460 || –9 347 || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2011 || 205 586 || 46 074 || 251 660 9
Terjatve do vplačnikov (v tisoč EUR) Glavne sestavine terjatev do vplačnikov so || 31.12.2012 || 31.12.2011 Vpoklicani, a neplačani prispevki držav članic || 87 310 || 87 310 Terjatve do vplačnikov skupaj || 87 310 || 87 310 10
Finančna sredstva v posesti do zapadlosti (v
tisoč EUR) Portfelj sredstev v posesti do zapadlosti sestavljajo
obveznice v borzni kotaciji s preostalo zapadlostjo manj kot tri mesece na dan
poročanja. Spodnja razpredelnica prikazuje gibanja portfelja sredstev v
posesti do zapadlosti: Stanje na dan 1. januarja 2012 || – Pridobitve || 98 278 Amortizacija premije/diskontiranje || –210 Sprememba obračunanih obresti || 961 Stanje na dan 31. decembra 2012 || 99 029 11
Druga sredstva (v tisoč EUR) Glavne sestavine drugih sredstev so: || 31.12.2012 || 31.12.2011 Terjatve do EIB || 7 || 59 Finančna jamstva || 217 || 357 Terjatve v zvezi z izplačili za tehnično pomoč || 337 || – Oslabitve terjatev v zvezi z izplačili za tehnično pomoč (glej pojasnilo 20) || –337 || – Druga sredstva skupaj || 224 || 416 12
Odloženi prihodki (v tisoč EUR) Glavne sestavine odloženih prihodkov so: || 31.12.2012 || 31.12.2011 Odložene subvencionirane obrestne mere || 37 387 || 32 744 Odložene opravnine (provizije) za posojila in terjatve || 421 || 259 Odloženi prihodki skupaj || 37 808 || 33 003 13
Obveznosti do tretjih oseb (v tisoč EUR) Glavne sestavine obveznosti do tretjih oseb so: || 31.12.2012 || 31.12.2011 Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB || 36 202 || 38 011 Druge obveznosti iz poslovanja do EIB || 8 904 || 219 Še neizplačane subvencionirane obrestne mere, ki so obveznost do držav članic || 266 980 || 291 430 Obveznosti do tretjih oseb skupaj || 312 086 || 329 660 14
Druge obveznosti (v tisoč EUR) Glavne sestavine drugih obveznosti so: || 31.12.2012 || 31.12.2011 Finančna jamstva || 215 || 294 Drugo || 938 || 819 Druge obveznosti skupaj || 1 153 || 1 113 || || 15
Vpoklicani prispevki držav članic (v
tisoč EUR) Država članica || Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb || Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram || Prispevka skupaj || Vpoklicano, a neplačano (*) Avstrija || 41 375 || 10 168 || 51 543 || 2 650 Belgija || 61 203 || 15 041 || 76 244 || 3 920 Danska || 33 412 || 8 211 || 41 623 || 2 140 Finska || 23 107 || 5 679 || 28 786 || 1 480 Francija || 379 399 || 93 237 || 472 636 || 24 300 Nemčija || 364 722 || 89 630 || 454 352 || 23 360 Grčija || 19 516 || 4 796 || 24 312 || 1 250 Irska || 9 680 || 2 379 || 12 059 || 620 Italija || 195 788 || 48 115 || 243 903 || 12 540 Luksemburg || 4 528 || 1 113 || 5 641 || 290 Nizozemska || 81 500 || 20 028 || 101 529 || 5 220 Portugalska || 15 145 || 3 722 || 18 867 || 970 Španija || 91 180 || 22 407 || 113 588 || 5 840 Švedska || 42 624 || 10 4757 || 53 099 || 2 730 Združeno kraljestvo || 198 130 || 48 690 || 246 820 || – Skupaj na dan 31. decembra 2012 || 1 561 309 || 383 691 || 1 945 000 || 87 310 Skupaj na dan 31. decembra 2011 || 1 281 309 || 383 691 || 1 665 000 || 87 310 (*) Svet je 20. novembra 2012 določil znesek
finančnih prispevkov, ki jih je morala vsaka država članica
plačati do 21. januarja 2013. 16
Pogojne in prevzete obveznosti (v tisoč EUR) || 31.12.2012 || 31.12.2011 || || Prevzete obveznosti || || Neizplačana posojila || 749 044 || 701 092 Neizplačane obveznosti v zvezi s finančnimi sredstvi, razpoložljivimi za prodajo || 217 070 || 264 567 Unovčena jamstva || 6 224 || 7 909 Subvencije in tehnična pomoč || 228 175 || 209 223 || || Pogojne obveznosti || || Neunovčena jamstva || 20 000 || 20 000 || || Skupaj || 1 220 513 || 1 202 792 17
Čisti prihodki od obresti in podobni prihodki
(v tisoč EUR) Glavne sestavine prihodkov od obresti in podobnih prihodkov
so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 1 678 || 5 518 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 36 || – Posojila in terjatve || 64 060 || 50 800 Subvencionirane obrestne mere || 1 729 || 3 243 Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj || 67 503 || 59 561 Glavne sestavine odhodkov za obresti in podobnih odhodkov
so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Izvedeni finančni instrumenti || –1 114 || –940 Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj || –1 114 || –940 18
Čisti prihodki od opravnin (provizij) (v
tisoč EUR) Glavne sestavine prihodkov od opravnin (provizij) so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Opravnine (provizije) od posojil in terjatev || 1 710 || 1 894 Opravnine (provizije) od finančnih jamstev || 191 || 255 Drugo || 33 || – Prihodki od opravnin (provizij) skupaj || 1 934 || 2 149 Glavne sestavine odhodkov za opravnine (provizije) so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Provizije, plačane tretjim osebam v zvezi z za prodajo razpoložljivimi finančnimi sredstvi || –292 || –144 Odhodki za opravnine (provizije) skupaj || –292 || –144 19
Čisti iztrženi dobički iz naslova za
prodajo razpoložljivih finančnih sredstev (v tisoč EUR) Glavne sestavine čistih iztrženih dobičkov iz
naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Čisti prihodki iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 70 || 16 254 Prihodki od dividend || 975 || 974 Čisti iztrženi dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 1 045 || 17 228 20
Oslabitev drugih sredstev (v tisoč EUR) V obdobju poročanja je Sklad za spodbujanje naložb
izvršil plačilo za tehnično pomoč v višini 638 EUR, ki zaradi
goljufivega ravnanja nasprotne stranke ni prišlo do končnega
upravičenca. Po pravnem posredovanju je Sklad za spodbujanje naložb uspel
izterjati znesek v višini 301 EUR, preostali znesek pa je bil knjižen kot
terjatev. Ker je na dan poročanja verjetnost, da bo Sklad za spodbujanje
naložb kdaj uspel izterjati preostali dolgovani znesek, ocenjena kot nizka, je
bil preostali znesek v višini 337 EUR knjižen kot oslabitev v
vseobsegajočem donosu Sklada. 21
Splošni upravni odhodki (v tisoč EUR) Splošni upravni odhodki pomenijo dejanske stroške EIB pri
upravljanju Sklada za spodbujanje naložb, zmanjšane za prihodke, ustvarjene iz
naslova običajnih provizij za ocene, ki jih EIB neposredno zaračuna
strankam Sklada za spodbujanje naložb. || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Dejanski stroški EIB || –38 390 || –39 937 Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb || 2 188 || 1 931 Čisti splošni upravni odhodki || –36 202 || –38 006 Po začetku veljavnosti spremenjenega Sporazuma o
partnerstvu iz Cotonouja 1. julija 2008 države članice ne krijejo več
splošnih upravnih odhodkov. 22
Dogodki po datumu bilance stanja Po datumu bilance stanja ni bilo pomembnih dogodkov, ki bi
lahko zahtevali razkritje ali popravke v računovodskih izkazih z dne 31.
decembra 2012. PRILOGA K DELU I – POGLAVJE 2 (POROČILO O
FINANČNEM IZVRŠEVANJU): STANJE PO DRŽAVAH IN PO INSTRUMENTIH Pojasnila
k razpredelnicam: · Številka „0,00“
označuje, da je ustrezni znesek med –4 999 EUR in 4 999 EUR.
Če ni navedena nobena številka, pomeni, da je znesek enak nič.
Države z
ničelnim saldom v vseh stolpcih niso prikazane v razpredelnicah. · Postavka „Vse države
AKP/ČDO“ se nanaša na projekte, ki zajemajo več držav, a se ne
financirajo iz sredstev za regionalno sodelovanje. · Postavka „Odhodki za
finančne posle in upravni odhodki“ se nanaša na projekte, ki se
financirajo iz obresti ERS ali iz sredstev za upravne odhodke. [1] UL
L 247, 9.9.2006. [2] Vsi zneski so zaokroženi na milijon
eurov. Zaradi zaokroževanja se lahko zgodi, da se vsote nekaterih
finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo. Zneski, prikazani z
vrednostjo 0, pomenijo zneske, nižje od 500 000 EUR. Za zneske,
ki so dejansko enaki nič, je vpisan pomišljaj (–). [3] Kratkoročne terjatve brez
terjatev, povezanih z rednimi prispevki in sofinanciranjem. [4] Kratkoročne
obveznosti brez obveznosti, povezanih z rednimi prispevki in sofinanciranjem. [5] ROP – regionalni okvirni program [6] NOP – nacionalni okvirni program [7] V skladu s členom 153
finančne uredbe za 10. ERS je zakladnica prikazana v bilanci stanja
10. ERS. Različni bančni računi so opisani v poglavju 6
(upravljanje finančnih tveganj). [8] Ta sredstva so razpoložljivi zneski
za Demokratično republiko Kongo v skladu z določbami Odločbe
Sveta 2003/583/ES. Določena so za posebne namene in za to državo
upravičenko. [9] UL L 156, 29.5.1998, str. 3–106. [10] UL L 247, 9.9.2006. [11] Sklep Sveta 2011/315/EU z dne
23. maja 2011 o dodelitvi sredstev, prerazporejenih iz projektov v okviru
devetega in prejšnjih evropskih razvojnih skladov, za razvojno sodelovanje v
Južnem Sudanu. [12] UL L 247, 9.9.2006. [13] Nedodeljena sredstva
prejšnjih ERS vključujejo saldo sredstev Sysmin, ki so bila s Sklepom
Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2000 določena na 410 926 milijonov EUR. Sklep
Komisije PE/410/2001 vključuje ta sredstva v načrtovanje programov za
nacionalne okvirne dodelitve (del B) v okviru Finančnega protokola k
Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. KAZALO POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA. 2 IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA
OBRAVNAVA SREDSTEV ERS. 3 DEL I – ZAKLJUČNI RAČUN
ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA. 8 1........... RAČUNOVODSKI
IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA. 9 1.1........ 8., 9. IN 10.
ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ FINANČNEGA
IZIDA IN IZKAZ GIBANJA ČISTIH SREDSTEV. 9 1.2........ 8. ERS: BILANCA
STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 13 1.3........ 9. ERS: BILANCA
STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 16 1.4........ 10. ERS: BILANCA
STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 19 1.5........ POJASNILA K
RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS. 22 2........... POROČILO O
FINANČNEM IZVRŠEVANJU. 43 2.1........ DODELITVE. 47 2.2........ AGREGATNI
RAČUNOVODSKI IZKAZI 50 2.3........ DRUGI PODATKI O
UPRAVLJANJU. 55 DEL II – ZAKLJUČNI
RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB. 57 3.1 ....... IZKAZ STANJA NA
DAN 31. DECEMBRA 2012. 59 3.2........ IZKAZ
VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA
2012. 61 3.3........ IZKAZ SPREMEMB V
SREDSTVIH VPLAČNIKOV ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2012 63 3.4........ IZKAZ
FINANČNEGA IZIDA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2012. 65 3.5........ POJASNILA K
RAČUNOVODSKIM IZKAZOM NA DAN 31. DECEMBRA 2012. 67 PRILOGA K DELU I – POGLAVJE 2
(POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU): STANJE PO DRŽAVAH IN PO
INSTRUMENTIH 104
POTRDITEV
ZAKLJUČNEGA RAČUNA Zaključni račun 8., 9. in 10. Evropskega
razvojnega sklada za leto 2012 je bil pripravljen v skladu z naslovom VIII
finančne uredbe za 10. ERS ter računovodskimi načeli, pravili in
metodami iz priloge k računovodskim izkazom. Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev
zaključnega računa 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada v
skladu s členom 125 finančne uredbe za 10. ERS. Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za
zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo
zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskih
razvojnih skladov ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter
preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega
računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun
predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja evropskih
razvojnih skladov v vseh pomembnih vidikih. (podpis) Manfred Kraff Računovodja IZVRŠEVANJE
IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 1. OZADJE Evropska unija na področju razvoja sodeluje s
številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati
gospodarski in socialni razvoj s posebnim poudarkom na dolgoročnem
zmanjšanju in olajšanju revščine z zagotavljanjem razvojne in
tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, Unija
oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira
finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva Unije, namenjena
razvoju, se zagotavljajo iz treh virov: – - proračuna Evropske
unije, – - Evropskega razvojnega
sklada, – - Evropske investicijske
banke. Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument
zagotavljanja pomoči Unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in
pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem
(ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta
1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva
namenjene le afriškim državam, ki so bile tedaj še kolonije in s katerimi so
nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi. ERS se ne financira iz proračuna Evropske
unije. Financirajo ga države članice, zanj velja posebna finančna
uredba in upravlja ga poseben odbor. Evropska Komisija je odgovorna za
finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska
investicijska banka (EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb. V obdobju 2008–2013 bo geografska pomoč,
dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak
ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve
konvencije o partnerstvu leta 1964 so programski cikli ERS na splošno sledili
ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu. Vsak ERS ureja posebna
finančna uredba, ki nalaga obveznost priprave računovodskih izkazov
za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo
za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Evropska komisija. Ti
računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi
celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna
Evropska komisija. V okviru Sporazuma iz
Cotonouja je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja
Evropska investicijska banka, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega
sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne
naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila
posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in
finančno neodvisen. Ker Sklada za spodbujanje naložb ne upravlja Evropska
komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu
zaključnega računa (računovodski izkazi za 8., 9. in
10. ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju).
Računovodski izkazi Sklada so prikazani v ločenem delu
zaključnega računa (drugi del), da se zagotovi celotna slika razvojne
pomoči ERS. 10. ERS zajema obdobje 2008–2013 in ima skupni proračun v
višini 22 682 milijonov EUR. V okviru tega zneska je 21 966 milijonov
EUR dodeljenih državam AKP, 286 milijonov EUR ČDO, 430 milijonov EUR pa
Komisiji v obliki odhodkov za podporo za načrtovanje in izvajanje ERS[1].
2. KAKO
SE FINANCIRA ERS? Na zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. decembra
2005 je bila sprejeta finančna perspektiva za obdobje 2007–2013. V tem
okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo
vključeno v proračun Evropske unije, temveč se bo še naprej
financiralo prek veljavnega medvladnega ERS za obdobje 2008–2013. Proračun Evropske
unije se sprejme za eno leto, tako da se v skladu z načelom enoletnosti
odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za
razliko od proračuna Evropske unije sklad, ki deluje po načelu
večletnosti. Vsak ERS se sklene z notranjim sporazumom med državami
članicami, s katerim se določi skupni sklad za izvajanje razvojnega
sodelovanja, običajno za pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni
osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS.
Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem
poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na
skupna sredstva. Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic
EU. Približno vsakih pet let se predstavniki držav članic sestanejo na
medvladni ravni in odločijo o skupnem znesku, ki bo dodeljen Skladu, ter o
nadziranju njegovega izvrševanja. Sklad nato upravlja Komisija v skladu z
razvojno politiko EU, ki jo predlaga Komisija in ki jo sprejme Svet. Države
članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike
in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU
in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo. Do leta 2010 so bili prispevki
vpoklicani iz 15 sodelujočih držav članic. V letu 2011 so bili
vpoklicani prvi prispevki za 10. ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav
članic. Del sredstev 10. ERS je rezerviran za nepredvidene
potrebe, večji del pa je načrtovan v okvirnih večletnih programih,
ki so pretežno geografski, delno pa tudi tematski, in so trenutno
načrtovani za obdobje 2008–2013. Komisija je temu primerno sprejela
strateške dokumente za države, regije in sodelovanje znotraj držav AKP. Njihovo
izvajanje se vsako leto spremlja, strategije pa se pregledajo sredi obdobja
(pregled je končan) in na koncu obdobja (pregled poteka). Na podlagi
vmesnega ali končnega pregleda lahko Komisija v imenu Evropske unije
revidira strategije in dodeljevanje sredstev glede na tekoče potrebe in uspešnost
zadevnih držav ali regij AKP. Poleg zgoraj navedenih
prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju
ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. 3. KAKO SE UPRAVLJAJO IN PORABLJAJO
SREDSTVA ERS?
3.1 Odhodki
iz poslovanja Odhodki iz poslovanja ERS so lahko v različnih
oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. V skladu
s finančno uredbo Komisija izvršuje sredstva ERS na naslednje načine: Decentralizirano upravljanje: pomeni, da Komisija prenese
nekatere naloge izvrševanja proračuna na tretje države v večjem ali
manjšem obsegu, glede na lokalno situacijo zadevne države upravičenke. Centralizirano upravljanje: pomeni, da proračun
izvršujejo bodisi neposredno službe Komisije bodisi se izvršuje posredno, kadar
Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ki so za to
odgovorni v skladu s pravom Evropske unije ali nacionalnim pravom, kot so
agencije Evropske unije. Skupno upravljanje z
mednarodnimi organizacijami: pomeni, da Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese
na mednarodno organizacijo.
3.2 Različni
finančni udeleženci Odredbodajalci na podlagi prenosa so odgovorni za celoten
proces upravljanja, ki zajema vse od odločanja o tem, kaj je treba
narediti za uresničitev zastavljenih ciljev politik, do upravljanja
dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s
podpisovanjem pravnih obveznosti in/ali spremljanjem uspešnosti,
izplačevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev. Vodja delegacije Evropske
unije je
lokalna stična točka med Komisijo in nacionalnimi ali regionalnimi
organi države AKP/ČDO na zadevnem območju. Pri določanju
strategije izvajanja in sektorskih politik ter pri pripravi, proučevanju
ter pregledu programov in projektov ERS tesno sodeluje z nacionalnimi ali
regionalnimi odredbodajalci. Nacionalni odredbodajalec v državi prejemnici je
višji uradnik, ki ga imenuje vlada vsake države AKP/ČDO. Zastopa organe
svoje države pri vseh dejavnostih, ki se financirajo iz Sklada ter jih
upravljata Komisija in EIB. V večini primerov to funkcijo opravlja
član vlade, ponavadi minister za načrtovanje ali finančni
minister. Nacionalni odredbodajalec opravlja upravne, tehnične in
finančne naloge upravljanja programov in projektov ERS. Računovodja Komisije izvršuje odredbe
za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci
Komisije, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje
računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov,
vodenje računovodskih evidenc ter pripravo ustreznega zaključnega
računa. Poleg tega mora računovodja zaključni račun
podpisati, s čimer potrdi, da ta predstavlja resnično in pošteno
sliko finančnega stanja. 3.3 Izvrševanje sredstev ERS Večina sredstev iz ERS se državam AKP in
ČDO dodeli v obliki nepovratnih sredstev. Na začetku vsakega ERS
Evropska unija obvesti države AKP in ČDO o okvirnih dodelitvah, ki naj bi
jim bile na voljo v obdobju zadevnega sklada. Sredstva se dodeljujejo glede na
potrebe posameznih držav ter ob upoštevanju meril uspešnosti. Na nacionalni ravni zadevna država AKP in Komisija
pripravita državni strateški dokument. Dokument se pripravi po predhodnem
posvetovanju s številnimi akterji, ki vključujejo nedržavne akterje,
lokalne organe in, kadar je primerno, parlamente držav AKP. Državni strateški
dokument je instrument za določanje prednostnih dejavnosti in za krepitev
odgovornosti lokalnih akterjev za programe sodelovanja. Nato se na podlagi
razvojnih ciljev in prednostnih nalog, opredeljenih v državnem strateškem
dokumentu, ter v skladu z njimi pripravi nacionalni okvirni program. Nacionalni
okvirni program je namenjen sektorjem in področjem, ki bodo prejeli
pomoč. V njem je pojasnjeno, kako bo pomočuporabljena za
uresničitev ciljev, ter določen časovni okvir za izvedbo. Državni
strateški dokument in nacionalni okvirni program se pregledata enkrat letno ter
na sredini in na koncu obdobja ERS; po potrebi se v času njegovega
izvajanja uvedejo izboljšave in spremembe.
3.4 Prevzemanje
obveznosti za porabo sredstev ERS Dokler Komisije in nameravanega prejemnika sredstev
ERS pisno ne zavezuje pravna obveznost, ni mogoče porabiti nobenih
sredstev ERS. Pisna pravna zaveza je lahko pogodba (o dodelitvi nepovratnih
sredstev, o opravljanju storitev ali druga), sklenjena s subjekti, odgovornimi
na podlagi zasebnega prava, kot so nevladne organizacije ali gospodarski
subjekti, ali upravna in/ali finančna ureditev, ki jo Komisija sklene s
subjekti, odgovornimi na podlagi mednarodnega javnega prava, kot so države in
njihovi javni subjekti ali mednarodne organizacije, ki so pravne osebe ter
imajo pravno in poslovno sposobnost. Preden se lahko prevzame pravna obveznost do tretje
osebe, mora obstajati proračunska vrstica z zadostnimi sredstvi, ki daje
pravico do zadevne dejavnosti. Če je ta pogoj izpolnjen, je treba potrebna
sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v
računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost. Vendar to ne
vpliva na splošno računovodstvo (ali glavno knjigo), saj stroški še niso
nastali. Razlog je v tem, da računovodski sistem ERS sestavljata dva
ločena, a povezana elementa: (a)
proračunsko
računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja
proračuna, ter (b)
splošno
računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega
izida. Proračunsko računovodstvo prikazuje
obveznosti in plačila. Temelji na načelu računovodstva na
podlagi nastanka plačil, po katerem se postavka knjiži šele, ko so
prevzete obveznosti za sredstva ali ko so ta sredstva izplačana oziroma
prejeta. Tovrstno računovodstvo je značilno za javni sektor, v
katerem je bil tradicionalno poudarek na proračunu in njegovem
izvrševanju. Splošno računovodstvo (ki temelji na
načelu računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov)
prikazuje vse odhodke in prihodke v proračunskem letu (in s tem poslovni
izid) ter finančno stanje ERS v obliki bilance stanja sredstev in
obveznosti na dan 31. decembra danega leta. 3.5 Izvrševanje plačil Nobenih plačil ni mogoče izvršiti, dokler
odredbodajalec ne odobri proračunske obveznosti. Predhodno financiranje je plačilo, katerega
namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva.
Lahko je razdeljeno na več obrokov v obdobju, ki je določeno v danem
sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo
za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v
sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih
odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS.
Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so
izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede
začetno plačilo, v bilanci stanja izkazano kot sredstvo. Znesek
sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s
priznanjem upravičenih stroškov (ki se v izkazu poslovnega izida
obravnavajo kot odhodki) in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta je treba oceniti upravičene
odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso
prijavili. Na podlagi teh presečnih izračunov so ocenjeni
upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški, medtem ko
so ocenjeni neupravičeni deli še naprej odprti na računih za „zneske,
katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in
obveznosti, se ti zneski prikažejo med kratkoročnimi obveznostmi.
3.6 Izterjava
neupravičenih plačil Upravičenost odhodkov v breme ERS se preverja
na podlagi spremne dokumentacije, določene v veljavnih pravilih ali
pogojih za posamezna nepovratna sredstva. Da bi bilo razmerje med stroški in
koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne
dokumentacije pri končnih zahtevkih pogosto podrobnejša od preverjanj pri
vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki
se potem odpravijo s popravkom pri končnem plačilu. Poleg tega ima
Komisija pravico, da preveri verodostojnost spremne dokumentacije s
preverjanjem v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem
financiranega ukrepa in/ali naknadno. Napake, odkrite v obdobju izvajanja, se
lahko popravijo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov. Za naknadno odkrite
napake se izda nalog za izterjavo.
4. POROČANJE
OB KONCU LETA
4.1 Zaključni
račun Računovodja je odgovoren za pripravo
zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično
in pošteno sliko finančnega stanja ERS. Zaključni račun je prikazan na naslednji
način: Del I: Sredstva, ki jih upravlja
Evropska komisija – računovodski izkazi
8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada – poročilo o
finančnem izvrševanju 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada. Del II: sredstva, ki jih upravlja
Evropska investicijska banka – računovodski izkazi
Sklada za spodbujanje naložb Računovodski izkazi
Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega
računa, da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. Po reviziji zaključnega računa s strani
Računskega sodišča Komisija sprejme zaključni račun do
31. julija naslednjega leta in ga predloži Svetu in Parlamentu v
razrešnico.
4.2 Letno
poročilo o dejavnostih Odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o
dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem poročilu poroča o
rezultatih politik in o razumnem zagotovilu, če ga ima, da so bila
sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena
za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega
poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna
jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. 5. REVIZIJA IN RAZREŠNICA
5.1 Revizija Zaključni račun in upravljanje sredstev
ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče, ki za
Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. Glavna naloga
Sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaključnega
računa ERS. Računsko sodišče v okviru svojih nalog pripravi: (1)
letno
poročilo, v katerem so podrobno navedena njegova opažanja o
zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; (2)
mnenje,
ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v
obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega
računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij; (3)
posebna
poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih
področjih upravljanja. Računsko sodišče ima pravico dostopa do
vseh dokumentov, ki jih potrebuje med svojo revizijo. Revidira vsa
področja delovanja ERS, vse do preverjanja zakonitosti in pravilnosti
posameznih transakcij in plačil. Revidira tudi sam zaključni
račun, pri čemer pregleda posamezne postavke bilance stanja in izkaza
poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev računovodskih izkazov.
Sodišče tako ne izrazi mnenja samo o predloženih številčnih podatkih,
ampak tudi o vzpostavljenem sistemu in kontrolah. 5.2 Razrešnica Končna kontrola je razrešnica za finančno
izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje
razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in
dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na
priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za
finančno izvrševanje sredstev ERS za prejšnje proračunsko leto. Ta
odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega
poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o
zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja
in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo. Podelitev razrešnice predstavlja politični
vidik zunanjega nadzora finančnega izvrševanja, saj s to odločitvijo
Evropski parlament na priporočilo Sveta „razreši“ Komisijo njene
odgovornosti za upravljanje finančnega izvrševanja za dano
proračunsko leto. Postopek razrešnice se lahko konča na dva
načina: s podelitvijo ali odlogom podelitve razrešnice. Pri podelitvi
razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu zdijo pomembna, in ob tem
pogosto priporoči ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s temi
zadevami. Komisija predstavi sprejete ukrepe v poročilu o nadaljnjem
ukrepanju in v akcijskem načrtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu. DEL I –
ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA[2] 1. RAČUNOVODSKI
IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA
1.1 8.,
9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ
POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ FINANČNEGA IZIDA IN IZKAZ GIBANJA ČISTIH SREDSTEV
AGREGATNA
BILANCA STANJA 8., 9. IN 10. ERS
|| || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 438 || 380 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 1 334 || 1 175 || Terjatve || 2.3 || 70 || 111 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 690 || 1 224 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 2 532 || 2 891 || || || || || NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (40) || – || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (1 057) || (1 033) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (1 097) || (1 033) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 1 435 || 1 858 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 29 579 || 26 979 || Druge rezerve || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (27 374) || (24 674) || Poslovni izid za zadevno leto || || (3 023) || (2 700) || ČISTA SREDSTVA || || 1 435 || 1 858 AGREGATNI IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA
8., 9. IN 10. ERS
|| || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 124 || 99 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (3 017) || (2 702) Upravni odhodki || 3.3 || (107) || (75) || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (3 001) || (2 679) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (22) || (20) PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (22) || (21) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (3 023) || (2 700) AGREGATNI IZKAZ FINANČNEGA
IZIDA 8., 9. IN 10. ERS
|| || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || Poslovni izid za zadevno leto || || (3 023) || (2 700) || || || POSLOVANJE || 4.2 || || Redni prispevki držav članic || || 2 606 || 3 238 Prispevki za sofinanciranje || || 19 || 7 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev || || 4 || 6 || || || (Povečanje)/zmanjšanje nekratkoročnega predhodnega financiranja || || (58) || (28) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja || || (159) || (79) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev[3] || || 31 || 14 Povečanje/(zmanjšanje) nekratkoročnih obveznosti || || 40 || – Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti[4] || || 6 || (42) || || || ČISTI DENARNI TOK || || (534) || 417 || || || ČISTO POVEČANJE/(ZMANJŠANJE) DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV || || (534) || 417 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta || 2.5 || 1 224 || 808 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta || 2.5 || 690 || 1 224 AGREGATNI IZKAZ SPREMEMB V
ČISTIH SREDSTVIH 8., 9. IN 10. ERS
|| || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (3 100) || 3 100 || – || – || 3 100 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (2 700) || – || (2 700) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (3 023) || – || (3 023) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 1.2 8.
ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH
BILANCA
STANJA 8. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 38 || 70 || Terjatve || 2.3 || 1 || 4 || Povezani računi || 2.4 || 345 || 387 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 384 || 461 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (22) || (29) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (22) || (29) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 361 || 432 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Druge rezerve || 2.9 || (2 354) || (2 276) || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (10 132) || (10 042) || Poslovni izid za zadevno leto || || 7 || (90) || ČISTA SREDSTVA || || 361 || 432 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 8. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 58 || 40 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || 3.2 || (49) || (128) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || 9 || (88) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (2) || (1) PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (2) || (2) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || 7 || (90) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH 8. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || (38) || (38) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (90) || – || (90) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 12 840 || – || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || (78) || (78) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || 7 || – || 7 STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 12 840 || – || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 1.3 9.
ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH
BILANCA
STANJA 9. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 119 || 191 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 447 || 569 || Terjatve || 2.3 || 58 || 87 || Povezani računi || 2.4 || 1 919 || 2 557 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || – || 6 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 2 543 || 3 410 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (375) || (315) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (375) || (315) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 2 168 || 3 096 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Druge rezerve || 2.9 || 4 126 || 4 227 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (12 830) || (11 932) || Poslovni izid za zadevno leto || || (827) || (898) || ČISTA SREDSTVA || || 2 168 || 3 096 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 9. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 49 || 49 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (856) || (924) Upravni odhodki || 3.3 || (1) || (3) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (809) || (879) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (18) || (19) PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (18) || (19) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (827) || (898) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH 9. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (660) || 660 || – || – || 660 Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || 70 || 70 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (898) || – || (898) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 11 699 || – || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || (100) || (100) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (827) || – || (827) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 11 699 || – || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 1.4 10.
ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH
BILANCA
STANJA 10. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 319 || 189 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 849 || 536 || Terjatve || 2.3 || 11 || 20 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 690 || 1 218 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 1 869 || 1 963 || || || || || NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (40) || – || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (660) || (689) || Povezani računi || 2.4 || (2 264) || (2 944) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (2 963) || (3 633) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || (1 095) || (1 670) || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 5 040 || 2 440 || Druge rezerve || 2.9 || 479 || 301 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (4 411) || (2 699) || Poslovni izid za zadevno leto || || (2 203) || (1 712) || ČISTA SREDSTVA || || (1 095) || (1 670) IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 10. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2012 || 2011 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 18 || 10 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (2 112) || (1 650) Upravni odhodki || 3.3 || (106) || (72) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (2 201) || (1 712) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (2) || 0 PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (2) || (1) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (2 203) || (1 712) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH
SREDSTVIH 10. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 21 152 || 21 152 || – || (2 699) || 333 || (2 366) Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (2 440) || 2 440 || – || – || 2 440 Prerazporeditve iz 8. in 9. ERS || – || – || – || – || (32) || (32) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (1 712) || – || (1 712) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Prerazporeditve iz/v 8. in 9. ERS || – || – || – || – || 178 || 178 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (2 203) || – || (2 203) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) 1.5 POJASNILA
K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS 1. POMEMBNE
RAČUNOVODSKE USMERITVE 1.1. PRAVNI OKVIR IN
FINANČNA UREDBA
Računovodski
izkazi so pripravljeni v skladu s finančno uredbo za 10. ERS. V skladu z
določbami člena 121 te uredbe se računovodski izkazi pripravijo
v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih
dogodkov. Ti računovodski izkazi so bili pripravljeni v
skladu z računovodskimi pravili in metodami za ERS, ti pa so bili
oblikovani na osnovi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor
(MRSJS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni
sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB),
če teh ni, pa mednarodnih standardov računovodskega poročanja
(MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde
(International Accounting Standards Board – IASB). V zvezi s tistim delom
sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Evropske
komisije, so bila uporabljena računovodska pravila, ki jih je sprejel
računovodja ERS. Računovodja ERS mora do 31. marca
naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo
začasne zaključne račune. Računsko sodišče do
15. junija pošlje Komisiji svoja opažanja o zaključnih računih
(člen 125). Komisija na podlagi teh opažanj potrdi končni
zaključni račun do 31. julija in ga pošlje Evropskemu
parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Zaključni račun se
nato objavi v Uradnem listu do 15. novembra skupaj z izjavo
Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS,
katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije.
1.2. RAČUNOVODSKA
NAČELA Namen računovodskih izkazov je zagotoviti
podatke o finančnem stanju, poslovanju in denarnih tokovih neke pravne
osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri osebi javnega prava,
kakršen je ERS, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za
odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s
sredstvi, ki so ji zaupana. Da bi računovodski izkazi predstavili
resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki
opisujejo naravo in obseg dejavnosti organizacije, pojasnijo, kako se
organizacija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju,
ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča
primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob
upoštevanju teh ciljev. Računovodski sistem ERS zajema splošno
računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Proračunsko
računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na
načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno
računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj
prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva
na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, njegov namen pa je predstaviti
finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra. Člen 120 finančne uredbe za 10.
ERS določa računovodska načela, ki se uporabljajo pri
pripravi računovodskih izkazov: – časovna neomejenost
delovanja, – previdnost, – dosledna uporaba
računovodskih metod, – primerljivost informacij, – pomembnost, – brez neto izravnave, – prednost dejanskosti pred
navideznostjo, – računovodstvo na
podlagi nastanka poslovnih dogodkov.
1.3. PODLAGA
ZA PRIPRAVO
1.3.1. Funkcijska in predstavitvena valuta Računovodski izkazi so predstavljeni v
milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta ERS.
1.3.2. Valuta
in osnova za preračunavanje Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po
deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne
tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri
preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah,
po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega
izida. Stanja ob koncu leta za denarna sredstva in
obveznosti, izražene v tujih valutah, se preračunajo v eure po spodaj
navedenih deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:
Valuta || 31.12.2012 || 31.12.2011 || Valuta || 31.12.2012 || 31.12.2011 XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 113,460 || 109,362 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2037,95 || 1780,23 NGN || 206,074 || 204,185 || SLL || 5709,56 || 5663,54 PGK || 2,76702 || 2,81057 || TZS || 2077,48 || 2058,31 HTG || 56,2987 || 53,2461 || UGX || 3508,51 || 3181,89 GNF || 9250,40 || 9155,86 || MGA || 2981,70 || 2870,88 MWK || 439,917 || 213,286 || SZL || 11,1727 || 10,4830 1.3.3. Uporaba ocen Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS
in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo
zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi
najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med
drugim zneske za rezervacije, izgube zaradi oslabljenih terjatev in vnaprej
vračunane stroške. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih
ocen. Spremembe ocen se upoštevajo v obdobju, v katerem postanejo znane. 1.4. BILANCA STANJA
1.4.1. Zneski
predhodnega financiranja Predhodno financiranje je plačilo, katerega
namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva.
Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v
danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se
povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju,
določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih
odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Znesek
predhodnega financiranja se zmanjša (za celotni znesek ali del zneska) s
priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta se neobračunani zneski
predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih,
zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene
upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja
vrednosti. Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko
se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu
leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od
obračunanih obresti. 1.4.2. Terjatve Terjatve so izkazane po prvotnem znesku,
zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se
ugotovi, kadar obstajajo nepristranski dokazi, da celotnega zapadlega zneska ni
mogoče izterjati po prvotnih pogojih terjatve. Znesek odpisa je razlika
med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki
ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov,
diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Pripozna se
tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v
posebnem odpisu. Ta splošni odpis temelji na preteklih stopnjah izgub. Znesek
odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida.
1.4.3. Denarna
sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki
so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva.
Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge
kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali
manj. 1.4.4. Obveznosti iz poslovanja Znaten del obveznosti ERS iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev,
temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov
upravičencev do nepovratnih ali drugih sredstev. Ko je prejet zahtevek za
povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani
znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot
upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem
znesku. Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave
blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek,
ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago
dobavljeno in sprejeto oziroma so storitve opravljene in sprejete.
1.4.5. Rezervacije Rezervacije se pripoznajo, kadar ima ERS pravno ali
posredno obveznost do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je
verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok sredstev, in kadar se
lahko znesek zanesljivo oceni. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov,
ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum
poročanja.
1.4.6. Aktivne
in pasivne časovne razmejitve Ključen element računovodstva na podlagi
nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v
računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje
časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih
imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili
(vnaprej vračunani stroški). Obratno pa se nekatera plačila v
tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški) ter jih je
treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja. V skladu z računovodskimi pravili ERS se posli
in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se
nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki
pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje.
Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi
operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in
katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo
resnično in pošteno sliko. Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na
katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, ERS pa je že
opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni
sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih
pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun
izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni
bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem
obdobju. 1.5. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA
1.5.1. Prihodki Evropski razvojni sklad nima proračunskih
prihodkov. Redni prispevki držav članic se obravnavajo kot kapital Sklada.
Prihodki zajemajo izterjavo stroškov in prihodke od obresti. Izterjava stroškov Za posle, pri katerih mora končni
upravičenec ali tretja država povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili
predhodno plačani iz ERS, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo
ter odbitki od poznejših plačil, in sicer na naslednji način: – izterjava stroškov: če
je izdan nalog za izterjavo, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v
izkazu poslovnega izida za zadevno leto; ali – izterjava zneskov
predhodnega financiranja: v tem primeru je znesek vključen v postavko za
predhodno financiranje v bilanci stanja. Prihodki od obresti Prihodki od obresti se pripoznajo v izkazu
poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Prihodki od obresti zajemajo
prejete obresti ali terjatve iz naslova obresti od denarnih sredstev in vlog na
vpogled pri poslovnih bankah ter zamudne obresti od izterjave terjatev za ERS.
Prihodki od obresti so pripoznani, ko se obračunajo.
1.5.2. Odhodki Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi
blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in sprejete.
Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Odhodki za nemenjalne posle zajemajo večino
odhodkov ERS. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst:
upravičenosti, prenosi po pogodbi ter subvencije, prispevki in donacije po
lastnem preudarku. Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v
katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prenos, če obstaja uredba
(finančna ali druga uredba), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je bila
podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje
morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo
oceniti znesek. Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za
plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje,
se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali
upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso
prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki. Odhodki za obresti Odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega
izida po metodi efektivnih obresti. Odhodki za obresti zajemajo plačane
obresti ali obveznosti iz naslova obresti in so pripoznani, ko se
natečejo. 1.6. POGOJNA SREDSTVA IN
OBVEZNOSTI
1.6.1. Pogojna
sredstva Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz
preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne
pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod
nadzorom ERS. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi
ali možnih storitev verjeten. Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance
stanja, da se zagotovi, da je razvoj ustrezno prikazan v računovodskih
izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev skoraj
popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se
sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih
obdobja, v katerem je nastala sprememba. Jamstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih
dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet
jamstva. Jamstva se zato lahko opredelijo kot pogojna sredstva. Jamstvo je
sproščeno, ko predmet jamstva ne obstaja več. Unovči se, ko so
izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo.
1.6.2. Pogojne
obveznosti Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz
preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne
pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod
nadzorom ERS; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne
pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov,
ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, ali, v redkih
okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.
Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov,
ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna. Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu
bilance stanja, da se ugotovi, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo
gospodarske koristi ali možne storitve, postal verjeten. Če postane
verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske
koristi ali možne storitve, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost,
se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se
spremeni verjetnost. 2. POJASNILA K BILANCI
STANJA
NEKRATKOROČNA
SREDSTVA: 2.1 Predhodno financiranje || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Predhodno financiranje || – || 119 || 319 || 438 || 380 SKUPAJ || – || 119 || 319 || 438 || 380 V pogodbah je pogosto določeno, da se pred
začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo
predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo
izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se
običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje
projekt. Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega
financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali
nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je
določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali
poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot
kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS
dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago
več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot
nekratkoročna sredstva. Povečanje nekratkoročnega predhodnega
financiranja za 58 milijonov EUR v primerjavi s stanjem na dan
31. decembra 2011 je mogoče pojasniti zlasti s povečanjem
nekratkoročnega predhodnega financiranja, povezanega s projekti ROP[5] (za 97 milijonov EUR), projekti
sodelovanja znotraj držav AKP (za 42 milijonov EUR) in nepovratnimi
sredstvi NOP[6] (za
10 milijonov EUR), ob hkratnem znižanju predhodnega financiranja,
povezanega s sodelovanjem znotraj držav AKP (za 73 milijonov EUR) in
upravnimi odhodki (za 29 milijonov EUR). KRATKOROČNA SREDSTVA 2.2 PREDHODNO FINANCIRANJE || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Predhodno financiranje (bruto) || 70 || 1 207 || 2 316 || 3 593 || 3 415 Ocenjeni obračun predhodnega financiranja || (32) || (760) || (1 468) || (2 259) || (2 240) SKUPAJ || 38 || 447 || 849 || 1 334 || 1 175 Povečanje čistega kratkoročnega
predhodnega financiranja za 159 milijonov EUR je mogoče pojasniti
zlasti s povečanjem predhodnega financiranja, povezanega nepovratnimi
sredstvi NOP za instrumente pomoči (za 147 milijonov EUR), projekti
ROP (za 68 milijonov EUR) in odpis dolga znotraj držav AKP (za
39 milijonov EUR). Povečanje se je delno izravnalo z zmanjšanjem
čistega predhodnega financiranja, povezanega s sektorskimi politikami (za
65 milijonov EUR) in sodelovanjem znotraj držav AKP – projekti na
socialnem področju (za 32 milijonov EUR).
2.2.1
Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se
oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru
projekta. Jamstvo ima dve različni vrednosti, in sicer „nominalno“
in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je dogodek, ki sproži
unovčitev jamstva, povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti
je dogodek, ki sproži unovčitev jamstva, plačilo in/ali poznejši
obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2012 je
„nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejel ERS v zvezi s predhodnim
financiranjem, znašala 566 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa
391 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2011 sta navedeni vrednosti
znašali 637 oziroma 394 milijonov EUR.
2.3 TERJATVE || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Terjatve do strank || 2.3.1 || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Terjatve do držav članic || 2.3.2 || – || – || 3 || 3 || 9 Aktivne časovne razmejitve || 2.3.3 || 0 || 51 || 6 || 57 || 89 SKUPAJ || || 1 || 58 || 11 || 70 || 111 2.3.1 Terjatve do strank || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Terjatve do strank || 5 || 19 || 3 || 26 || 27 – Odpis || (3) || (12) || (1) || (16) || (13) SKUPAJ || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki so
vknjiženi na dan 31. decembra 2012 kot ugotovljene upravičenosti za
izterjavo in še niso vključeni v druge postavke na strani sredstev v
bilanci stanja. Zaključno stanje pri nalogih za izterjavo pomeni vrednost
izdanih, a še neplačanih nalogov za izterjavo ob konca leta. Spremembe pri odprtih nalogih za izterjavo v
zadevnem obdobju so prikazane spodaj. || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Odprti nalogi za izterjavo na začetku leta || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 Izdani nalogi za izterjavo || 12 || 64 || 63 || 139 || 130 Zaključeni nalogi za izterjavo || (13) || (64) || (61) || (138) || (123) Plačilo terjatve || (12) || (43) || (43) || (97) || (108) Odpoved terjatvi (člen 73 FU) || – || (1) || – || (1) || (1) Preklic terjatve || 0 || (3) || 0 || (4) || (2) Pobot terjatve || (2) || (17) || (18) || (36) || (13) Odprti nalogi za izterjavo na koncu leta || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 2.3.2 Terjatve do držav
članic Terjatve do držav članic v 10. ERS v višini 3
milijonov EUR zajemajo prispevke za sofinanciranje Belgije, Španije in Švedske. 2.3.3 Aktivne časovne
razmejitve Aktivne časovne razmejitve vključujejo
predvsem obračunane obresti na zneske predhodnega financiranja. Poleg tega
so v to postavko vključeni tudi prihodki od obračunanih obresti
zaradi zamud pri plačilih prispevkov. Zmanjšanje aktivnih časovnih razmejitev izhaja
iz nižjih obračunanih obresti na predhodno financiranje (glej pojasnilo 3.4). 2.4 POVEZANI RAČUNI || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 V/iz 6. ERS || (2 065) || (214) || – || (2 279) || (2 279) V/iz 7. ERS || – || 2 279 || – || 2 279 || 2 279 V/iz 8. ERS || – || (3 038) || 628 || (2 410) || (2 453) V/iz 9. ERS || 3 038 || – || (2 892) || 146 || (491) V/iz 10. ERS || (628) || 2 892 || – || 2 264 || 2 944 SKUPAJ || 345 || 1 919 || (2 264) || 0 || 0 Zaradi večje učinkovitosti je 10. ERS
dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med
različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med
različnimi bilancami stanja ERS. Glavna gibanja na povezanih računih v letu 2012
vključujejo plačila iz 10. ERS za izvajanje 8. in 9. ERS. 2.5 DENARNA SREDSTVA IN
NJIHOVI USTREZNIKI[7] || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Denarna sredstva na računih || 2.5.1 || – || – || 687 || 687 || 1 211 Varnostni računi Stabex || 2.5.2 || – || – || 2 || 2 || 5 Bančni računi za sofinanciranje || 2.5.3 || – || – || – || – || 8 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo[8] || – || – || – || 1 || 1 || 1 SKUPAJ || || – || – || 690 || 690 || 1 224 2.5.1 Denarna sredstva na
računih || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Posebni računi – finančne institucije držav članic || – || – || 633 || 633 || 1 129 Tekoči računi – poslovne banke || || || 54 || 54 || 80 Lokalni plačilni organi || – || – || 0 || 0 || 2 SKUPAJ || – || – || 687 || 687 || 1 211 Skupno znižanje denarnih sredstev v bankah je
mogoče pojasniti zlasti z ravnijo izvršenih plačil in višjim
proračunskim izvrševanjem kot v prejšnjem obdobju poročanja. Računi lokalnih plačilnih organov pomenijo
zneske na bančnih računih v državah AKP in ČDO, ki se
uporabljajo za plačila v lokalni valuti znotraj države upravičenke.
Ti računi se vodijo v eurih ali v valuti ene od držav članic Unije.
Da bi dosegli bolj centralizirano upravljanje plačil, so bili v letu 2012
zaprti trije od preostalih štirih računov lokalnih plačilnih organov. 2.5.2 Varnostni računi Stabex || v mio. EUR || Stanje na dan 31.12.2012 || Stanje na dan 31.12.2011 Slonokoščena obala || 2 || 2 Malavi || – || 1 Druge države || 0 || 2 SKUPAJ || 2 || 5 Stabex je kratica za sistem Evropske unije za
kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v
državah AKP. Ta sistem je bil prvič uveden z Loméjsko konvencijo (1975),
da bi odpravili neugodne učinke nestabilnosti prihodkov od izvoza
kmetijskih proizvodov. Stanje sredstev na varnostnih računih Stabex pomeni
skupna razpoložljiva sredstva Stabex, ki bodo v prihodnosti prenesena na
ustrezno državo AKP upravičenko. Ta sredstva so dodeljena 10. ERS. V letu
2012 je bilo v okviru zaključevanja instrumenta pomoči Stabex zaprtih
osem varnostnih računov Stabex. Poleg teh sredstev imajo države AKP upravičenke
še druga sredstva Stabex. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP)
dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta
sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte
Loméjske konvencije[9] (kakor
je bila spremenjena) se sredstva prenesejo na obrestovan račun z dvema
pooblaščenima podpisnikoma (Evropsko komisijo in državo upravičenko),
ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z
dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je
podlaga za prenos za določen projekt. Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za
razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot
je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni
podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v
zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot
plačila Stabex. V letu 2012 je bilo ERS vrnjenih 49 milijonov EUR z
računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi
člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS[10]. Sredstva so bila vrnjena predvsem iz
Salomonovih otokov (12 milijonov EUR), Slonokoščene obale (11 milijonov
EUR), Burundija (5 milijonov EUR), Saint Vincenta in Grenadine (3 milijone
EUR), Senegala (3 milijone EUR), Malavija (3 milijone EUR), Ugande (3
milijone EUR) in Burkina Fasa (2 milijona EUR). Ti prihodki so vključeni v
prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega
izida 8. ERS. 2.5.3 Bančni računi za
sofinanciranje || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Bančni računi za sofinanciranje || – || – || – || – || 8 SKUPAJ || – || – || – || – || 8 Bančni računi za sofinanciranje so se
zaprli. Ta sredstva, razen upravnega dela, so bila vrnjena državam
članicam v skladu z navodili odredbodajalca.
NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI 2.6 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja || – || – || 40 || 40 || – SKUPAJ || – || – || 40 || 40 || – Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje na koncu
leta 2012 so povezane z 10. ERS. Prejeti prispevki za sofinanciranje so prikazani kot
obveznosti iz poslovanja do držav članic in držav nečlanic, saj
izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov. ERS mora
prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem
primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti državam članicam. Pri
sporazumih o sofinanciranju neporavnana obveznost iz poslovanja pomeni prejeti
prispevek za sofinanciranje, zmanjšan za nastale stroške, povezane s projektom.
Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva. Za boljšo predstavitev obveznosti iz poslovanja za
sofinanciranje so bili zneski v letu 2012 ločeni na nekratkoročne in
kratkoročne obveznosti. Povečanje skupnih obveznosti iz poslovanja za
sofinanciranje je pojasnjeno v pojasnilu 2.7.1.2. KRATKOROČNE OBVEZNOSTI
2.7 OBVEZNOSTI
IZ POSLOVANJA || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || 2.7.1 || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Vnaprej vračunani stroški || 2.7.2 || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada || 2.7.3 || – || – || 293 || 293 || 295 SKUPAJ || || 22 || 375 || 660 || 1 057 || 1 033 2.7.1 Kratkoročne obveznosti
iz poslovanja || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Dobavitelji in drugi || 2.7.1.1 || 4 || 67 || 81 || 152 || 308 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje || 2.7.1.2 || – || – || 46 || 46 || 81 Razne obveznosti iz poslovanja || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 12 || 12 || 10 SKUPAJ || || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze
stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo
nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju
zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v
okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo
stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta.
Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski
pripoznani v izkazu poslovnega izida. 2.7.1.1 Dobavitelji in drugi V to postavko so vključene obveznosti do
dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav. Zmanjšanje za 157 milijonov EUR v primerjavi s
prejšnjim obdobjem poročanja je povezano zlasti z zmanjšanjem obveznosti
iz poslovanja do tretjih držav za 75 milijonov EUR in zmanjšanjem
obveznosti iz poslovanja do dobaviteljev, ki niso javni subjekti, za
37 milijonov EUR. 2.7.1.2 Obveznosti iz poslovanja
za sofinanciranje Za boljšo predstavitev obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje
so bili zneski v letu 2012 ločeni na nekratkoročne in
kratkoročne obveznosti. Zmanjšanje kratkoročnih obveznosti iz
poslovanja za sofinanciranje je povezano zlasti s prerazvrstitvijo 40 milijonov
EUR med nekratkoročne obveznosti iz poslovanja. Skupne nekratkoročne in kratkoročne
obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se povečale za 5 milijonov
EUR. V letu 2012 sta bila prejeta nova prispevka za sofinanciranje od
Nemčije (2 milijona EUR) in Kanade (2 milijona EUR). Povečanje
švedske obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje (8 milijonov EUR) je bilo
delno izravnano z zmanjšanjem obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje Španije
in Združenega kraljestva (vsaka država po 2 milijona EUR) ter obračunom
italijanske obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje v okviru 9. ERS. Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se
zmanjšale za 8 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov, povezanih s
projekti sofinanciranja (glej pojasnili 3.1.3 in 3.2.2). 2.7.1.3 Razne obveznosti iz
poslovanja Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti
nedodeljene denarne prejemke in vrnjene zneske. 2.7.2 Vnaprej vračunani
stroški || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Vnaprej vračunani stroški || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 SKUPAJ || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki
so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na
podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani
kot vnaprej vračunani stroški. Ocenjena uporaba zneskov predhodnega financiranja je
prikazana kot ocenjeni obračun predhodnega financiranja (glej
pojasnilo 2.2). 2.7.3 Odloženi prispevek h
kapitalu Sklada || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Združeno kraljestvo || – || – || 274 || 274 || 289 Irska || – || – || 9 || 9 || 5 Litva || – || – || – || – || 1 Madžarska || – || – || 10 || 10 || – SKUPAJ || – || – || 293 || 293 || 295 Podatki zajemajo prispevke držav članic,
plačane vnaprej. ČISTA SREDSTVA 2.8 VPOKLICANI KAPITAL SKLADA || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ Kapital Sklada || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada || – || – || (18 712) || (18 712) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 || || || || Kapital Sklada || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada || – || – || (16 112) || (16 112) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav
članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih
sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki
še niso bile vpoklicane od držav članic. Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih
dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na
zakladniške račune v skladu s postopkom iz člena 16 finančne
uredbe za 10. ERS. Kapital 8. in 9. ERS je bil v celoti vpoklican
in prejet. Vpoklicani in nevpoklicani kapital
Sklada po državah članicah || || || || v mio. EUR Prispevki || % || Nevpoklicano za 10. ERS: 31.12.2011 || Vpoklicano v letu 2012 || Nevpoklicano za 10. ERS: 31.12.2012 Avstrija || 2.41 || (451) || 63 || (388) Belgija || 3.53 || (661) || 92 || (569) Danska || 2.00 || (374) || 52 || (322) Finska || 1.47 || (275) || 38 || (237) Francija || 19.55 || (3 658) || 508 || (3 150) Nemčija || 20.50 || (3 836) || 533 || (3 303) Grčija || 1.47 || (275) || 38 || (237) Irska || 0.91 || (170) || 24 || (147) Italija || 12.86 || (2 406) || 334 || (2 072) Luksemburg || 0.27 || (51) || 7 || (44) Nizozemska || 4.85 || (908) || 126 || (781) Portugalska || 1.15 || (215) || 30 || (185) Španija || 7.85 || (1 469) || 204 || (1 265) Švedska || 2.74 || (513) || 71 || (441) Združeno kraljestvo || 14.82 || (2 773) || 385 || (2 388) Ciper || 0.09 || (17) || 2 || (15) Češka || 0.51 || (95) || 13 || (82) Estonija || 0.05 || (9) || 1 || (8) Madžarska || 0.55 || (103) || 14 || (89) Litva || 0.12 || (22) || 3 || (19) Latvija || 0.07 || (13) || 2 || (11) Malta || 0.03 || (6) || 1 || (5) Poljska || 1.3 || (243) || 34 || (209) Slovenija || 0.18 || (34) || 5 || (29) Slovaška || 0.21 || (39) || 5 || (34) Bolgarija || 0.14 || (26) || 4 || (23) Romunija || 0.37 || (69) || 10 || (60) SKUPAJ || 100,00 || (18 712) || 2 600 || (16 112) V letu 2012 so bili vpoklicani prispevki v okviru
10. ERS. Prva tranša prispevkov držav članic za leto 2013 je bila
vpoklicana novembra 2012.
2.9 DRUGE
REZERVE v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ Stanje na dan 31.12.2010 || (2 237) || 4 157 || 333 || 2 252 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS. || (38) || (80) || 118 || 0 Prerazporeditev iz 10. ERS v 9. ERS za dodelitev sredstev Južnemu Sudanu na podlagi Sklepa Sveta 2010/406/EU || – || 150 || (150) || 0 Stanje na dan 31.12.2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS. || (78) || (300) || 378 || 0 Prerazporeditev iz 10. ERS v 9. ERS za dodelitev sredstev Južnemu Sudanu na podlagi Sklepa Sveta 2011/315/EU || – || 200 || (200) || 0 Stanje na dan 31.12.2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Stanje na dan 31.12.2012 vključuje: || || || || – sredstva, dodeljena Južnemu Sudanu || – || 350 || – || 350 Od začetka veljavnosti 10. ERS v letu 2008 so
vsa sproščena sredstva prejšnjih ERS prerazporejena v rezervo 10. ERS.
Obveznosti za to rezervo se lahko prevzamejo samo pod pogoji iz člena 1(4)
Notranjega sporazuma za 10. ERS. Za dodelitev sredstev Južnemu Sudanu je bilo v letu
2012 v rezervo 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov prerazporejenih
78 milijonov EUR sproščenih sredstev iz 8. ERS in 300 milijonov
EUR sproščenih sredstev iz 9. ERS, v 9. ERS pa je bilo prerazporejenih
200 milijonov EUR iz rezerve 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov.[11]
3. POJASNILA
K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA
3.1 PRIHODKI
IZ POSLOVANJA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Izterjava stroškov || 2 || 14 || 2 || 17 || 16 Izterjava sredstev Stabex || 49 || – || – || 49 || 26 Pozitivne tečajne razlike || 7 || 35 || 8 || 51 || 54 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje || – || – || 8 || 8 || 2 SKUPAJ || 58 || 49 || 18 || 124 || 99 3.1.1 Izterjava stroškov Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda
ERS, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v računovodski
sistem ERS, za izterjavo predhodno izplačanih odhodkov na podlagi kontrol,
revizij ali analiz upravičenosti. Ob tem je treba opozoriti, da izterjava
zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke, temveč je
knjižena na postavko predhodnega financiranja v bilanci stanja. Izterjava neupravičenih
izplačil V zvezi z neupravičenimi izplačili so bili
leta 2012 izdani nalogi za izterjavo v višini 27 milijonov EUR (leta 2011
v višini 12 milijonov EUR). Od tega je bilo 11 milijonov EUR
povezanih z izterjavo stroškov, zato je bil ta znesek knjižen kot prihodek iz
poslovanja. Za 16 milijonov EUR je bilo izterjav zneskov predhodnega
financiranja, ki so bile v bilanci stanja knjižene kot sredstva iz naslova
predhodnega financiranja. Izterjave neupravičenih izplačil so
razčlenjene v spodnji razpredelnici: v mio. EUR || || Prihodki || Predhodno financiranje || 2012 SKUPAJ || Prihodki || Predhodno financiranje || 2011 SKUPAJ Napaka || 1 || 1 || 2 || 2 || 1 || 3 Nepravilnost || 9 || 15 || 25 || 6 || 3 || 8 Prijava urada OLAF || 1 || – || 1 || 1 || – || 1 SKUPAJ || 11 || 16 || 27 || 8 || 4 || 12 3.1.2 Izterjava sredstev Stabex V letu 2012 je bilo ERS vrnjenih 49 milijonov EUR z
računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi
člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS[12]. Sredstva so bila vrnjena predvsem iz
Salomonovih otokov (12 milijonov EUR), Slonokoščene obale (11 milijonov
EUR), Burundija (5 milijonov EUR), Saint Vincenta in Grenadine (3 milijoni
EUR), Senegala (3 milijoni EUR), Malavija (3 milijoni EUR), Ugande (3
milijone EUR) in Burkina Fasa (2 milijona EUR). Ti prihodki so vključeni v
prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega
izida 8. ERS. 3.1.3 Prihodki iz poslovanja –
sofinanciranje Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem,
pomenijo uporabljene prispevke (glej pojasnilo 3.2.2). Ti prispevki
izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se
prispevek pripozna v skladu z izvajanjem projekta sofinanciranja. 3.2 ODHODKI IZ POSLOVANJA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje || – || – || 8 || 8 || 2 Negativne tečajne razlike || 8 || 39 || 20 || 66 || 61 Odpis terjatev || 0 || 6 || – || 6 || 7 SKUPAJ || 49 || 856 || 2 112 || 3 017 || 2 702 Komisija je v letu 2012 izpopolnila svojo metodologijo
za ocenjevanje vnaprej vračunanih stroškov. Brez prilagoditve metodologije
bi odhodki iz poslovanja znašali 2 849 milijonov EUR namesto
3 017 milijonov EUR. Enak bi bil tudi učinek na čista
sredstva (znižanje za 168 milijonov EUR), predvsem zaradi povečanja
na računih vnaprej vračunanih stroškov (glej pojasnilo 2.7.2). 3.2.1 Odhodki iz poslovanja –
instrumenti pomoči || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ 2012 || SKUPAJ 2011 Programska pomoč || 17 || 93 || 1 366 || 1 476 || 1 251 Makroekonomska podpora || – || 8 || – || 8 || 51 Sektorska politika || 0 || 322 || 3 || 326 || 371 Subvencionirane obrestne mere || 5 || – || – || 5 || 0 Projekti znotraj držav AKP || – || 311 || 409 || 720 || 650 Nujna pomoč || – || 60 || 274 || 333 || 212 Pomoč za begunce || 6 || – || – || 6 || 0 Rizični kapital || 1 || – || – || 1 || 19 Stabex || 4 || – || – || 4 || 12 Sysmin || 0 || – || – || 0 || (8) Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS || – || 10 || – || 10 || 24 Institucionalna podpora || – || (1) || 33 || 32 || 8 Nadomestila za izgube pri izvozu || 7 || 10 || – || 18 || 42 Skupaj || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo
različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah
glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. 3.2.2 Odhodki iz poslovanja –
sofinanciranje To so odhodki, nastali pri projektih
sofinanciranja v letu 2012. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo
merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek
prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej pojasnilo 3.1.3). 3.2.3 Oslabitev terjatev Ta postavka vključuje predvsem popravke
predhodnega financiranja in zneske, ki so bili odpisani/izgubljeni pri
realizaciji v zvezi z dolžniki.
3.3 UPRAVNI
ODHODKI v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Upravni odhodki || – || 1 || 106 || 107 || 75 SKUPAJ || – || 1 || 106 || 107 || 75 Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj.
upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti
vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa
tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd. 3.4 PRIHODKI IZ
FINANČNIH POSLOV v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2012 SKUPAJ || 2011 SKUPAJ Prihodki od obresti – Evropske banke || – || 6 || 4 || 9 || 1 Obresti na predhodno financiranje || (2) || (24) || (6) || (32) || (21) SKUPAJ || (2) || (18) || (2) || (22) || (20) Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo v
skladu z določbami člena 7(3) in člena 8 finančne
uredbe za 10. ERS. Zaradi storniranja prehodno nezaračunanih prihodkov od
obresti na predhodno financiranje v letu 2011 so bili prihodki od obresti v
letu 2012 negativni. 4. POJASNILA K IZKAZU
FINANČNEGA IZIDA
4.1 NAMEN
IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA Podatki o denarnih tokovih se
uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti ERS, da ustvari denarna sredstva in
njihove ustreznike, ter za oceno njegovih potreb po uporabi teh denarnih tokov. Izkaz finančnega izida se pripravi
po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za
zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov ter
morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov
ali plačil iz poslovanja. Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih
v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti ERS (euro); znesek v tuji
valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na
dan nastanka denarnega toka. 4.2 POSLOVANJE Izkaz finančnega izida ERS
prikazuje samo denarne tokove iz poslovanja, saj ERS ne zajema naložbenja ali
financiranja. Namen poslovanja je prispevati k doseganju rezultatov, ki so cilj
politik. 5. POGOJNA SREDSTVA IN
OBVEZNOSTI TER DRUGA RAZKRITJA
5.1 POGOJNA
SREDSTVA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti || 13 || 171 || 120 || 304 || 325 Jamstva za zadržane zneske || 6 || 107 || 74 || 188 || 197 Pogojna sredstva, povezana s sodnimi postopki || – || – || – || – || 1 SKUPAJ || 19 || 279 || 194 || 492 || 523 5.1.1 Jamstva za dobro
izvedbo pogodbenih obveznosti Včasih se zahtevajo
jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da
upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z
ERS. Zmanjšanje jamstev za dobro
izvedbo pogodbenih obveznosti za 21 milijonov EUR izhaja iz razlike med
sproščenimi jamstvi in novimi prejetimi jamstvi. Sproščena jamstva so
bila večinoma v okviru 9. ERS, prav tako so bila nova jamstva prejeta v
glavnem v okviru 9. ERS. 5.1.2 Jamstva za zadržane
zneske Jamstva za zadržane zneske
zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih
plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje
obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se
naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za
zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka
prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva. Zmanjšanje jamstev za
zadržane zneske za 9 milijonov EUR izhaja iz razlike med sproščenimi
jamstvi in novimi prejetimi jamstvi. Sproščena jamstva so bila
večinoma v okviru 9. ERS, prav tako so bila nova jamstva prejeta v glavnem
v okviru 9. ERS. 5.2 DRUGA RAZKRITJA
5.2.1
Proračunske obveznosti, ki še niso poravnane v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2012 || Skupaj na dan 31.12.2011 Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso plačane || 103 || 938 || 4 601 || 5 642 || 5 594 S tem povezani zneski, zajeti v izkazu poslovnega izida || (22) || (382) || (310) || (714) || (646) SKUPAJ || 81 || 557 || 4 291 || 4 928 || 4 948 Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre
za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti
sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna
posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2012 so
neporavnane proračunske obveznosti znašale 5 642 milijonov EUR.
Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je znesek
teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane
zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto
2012, kar znaša skupaj 4 928 milijonov EUR.
6. UPRAVLJANJE
FINANČNIH TVEGANJ Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem
finančnih tveganj Evropskega razvojnega sklada se nanašajo na zakladniško
poslovanje, ki ga v imenu Evropskega razvojnega sklada izvaja Evropska komisija
za izvrševanje njegovih sredstev.
6.1 STRATEGIJE
UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI Pravila in načela upravljanja zakladniškega
poslovanja ERS so določena v Uredbi Sveta (ES) št. 215/2008 o
finančni uredbi, ki se uporablja za 10. ERS, in v notranjem sporazumu. Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja
glavna načela: – države članice
vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri emisijski
banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta
določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba
izvesti plačil ERS, – države članice
plačajo prispevke za ERS v eurih, medtem ko so plačila ERS izražena v
eurih in drugih valutah, tudi manj znanih, – stanje na bančnih
računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS
odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah
(centralnih in poslovnih bankah) z namenom izvrševanja plačil in
prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun, v
skladu s členom 44 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 (glej pojasnilo 6.4
v nadaljevanju). Vse poslovne banke, pri katerih so bili za ERS
odprti zgoraj navedeni drugi računi, izbere Komisija prek javnih razpisov.
Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko
avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev
varnosti sistema ter delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi
notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni
postopki. Upravljanje zakladniškega in plačilnega
poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita
poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te
smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja in njihovo
upoštevanje se redno preverja. 6.2 TRŽNO
TVEGANJE
6.2.1. Valutno
tveganje Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se
kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško
poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.
6.2.2. Obrestno
tveganje ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen
obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na
različnih bančnih računih. Komisija je zato v imenu ERS uvedla
ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo
vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. Stanje vlog čez noč na računih
poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih
temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek
(pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti
vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za
medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere.
Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na mejno obrestno
mero ECB, ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB. Zato ERS ni
izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih
merah, nižjih od tržnih. 6.3 KREDITNO TVEGANJE
(TVEGANJE NASPROTNE STRANKE) Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu z
Uredbo Sveta (ES) št. 215/2008 hrani na „posebnih računih“, ki so jih
odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh
računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav
članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS
(ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic). Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani
pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi
polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice
Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje
minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom
dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je
stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost
ERS tveganju omejena. Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja
tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank
uporabljajo posebne smernice. Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov.
Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za
sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P
A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko
sprejme nižja ocena.
6.4 LIKVIDNOSTNO
TVEGANJE Proračunska načela, ki se uporabljajo za
ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje
vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni
prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za
zadevno proračunsko obdobje. Prispevki držav članic v ERS se vsako leto
plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski
dejavniki. Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno
zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si
zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo
informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v
danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega
poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo,
da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna
sredstva.
7. RAZKRIVANJE
POVEZANIH STRANK Ugotovljeni niso bili nobeni posli povezanih strank,
ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru te postavke.
8. DOGODKI
PO DATUMU BILANCE STANJA Do dne predložitve tega zaključnega računa
računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba
ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile
sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili
pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je
upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih. 9. USKLADITEV POSLOVNEGA
IZIDA S PRORAČUNSKO REALIZACIJO Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po
načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov,
proračunska realizacija pa temelji na pravilih računovodstva na
podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska
realizacija temeljita na istih transakcijah, je za kontrolo koristno preveriti,
ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta
uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne
in odhodkovne postavke.
|| || v mio. EUR || 2012 || 2011 || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || (3 023) || (2 700) || || PRIHODKI || || Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo || (47) || (52) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane || (8) || (3) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu || 14 || 10 Čisti učinek predhodnega financiranja || 62 || 46 Čisti prehodno nezaračunani prihodki || (40) || (13) || || ODHODKI || || Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani || 38 || 98 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu || (101) || (249) Preklicana plačila || 7 || 17 Čisti učinek predhodnega financiranja || (316) || (346) Čisti vnaprej vračunani odhodki || 204 || 317 || || PRORAČUNSKA REALIZACIJA ZA ZADEVNO LETO || (3 209) || (2 874) 9.1 Uskladitvene postavke –
prihodki Proračunski prihodki za dano proračunsko
leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih
med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v
prejšnjih letih. Upravičenosti, ki ne vplivajo
na proračunsko realizacijo, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s
proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se
unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni
mogoče ponovno prevzeti obveznosti. Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so
bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od
poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je
treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v
tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu. Čisti učinek predhodnega
financiranja
je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni
prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid. Čisti prehodno
nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno
nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo
čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče
leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega
leta. 9.2 Uskladitvene postavke –
odhodki Odhodke tekočega leta, ki še
niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni
izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke
prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od
poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta,
vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru
popravkov). Denarni prejemki iz preklicanih plačil
ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunsko realizacijo. Čisti učinek predhodnega
financiranja
je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v
tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta,
ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu
ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek
v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za
proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega
predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času
njegovega plačila. Čisti vnaprej vračunani
odhodki so
sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem
preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli
upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili. Upošteva se
samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče
leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.
2. POROČILO
O FINANČNEM IZVRŠEVANJU UVODNE
OPOMBE
Prejšnji
ERS ·
Sklep
Sveta ministrov AKP-ES št. 1/2000 z dne 27. julija 2000 o prehodnih ukrepih
določa, da se del nedodeljenih sredstev prejšnjih ERS uporabi za programe
v skladu z ustreznimi določbami Sporazuma iz Cotonouja, ki se v skladu s
prehodnimi ukrepi uporabljajo predčasno. ·
V
skladu s Sklepom Komisije št. 410/2001 z dne 16. marca 2001, ki določa
dodelitve za okvirne programe držav AKP v okviru Sporazuma o partnerstvu
AKP-ES, se nedodeljena sredstva prejšnjih ERS do zneska v višini največ
1,2 milijarde EUR uporabijo za izvajanje v skladu s pravili in postopki zadevnih
ERS, in sicer v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega
protokola k 9. ERS. ·
Sklep
Komisije št. 1033/2001 z dne 15. junija 2001 je določil dodelitve za
regionalne programe in sodelovanje znotraj držav AKP v okviru Finančnega
protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. ·
Sklep
Komisije št. 1252/2002z dne 11. julija 2002 je po eni strani s sredstvi iz
splošnih rezerv 6. in 7. ERS za 60 milijonov EUR povečal sredstva,
namenjena sodelovanju znotraj držav AKP, po drugi strani pa je določil, da
se ta dodatna sredstva uporabijo v obdobju pred začetkom veljavnosti
Finančnega protokola k 9. ERS v skladu s pravili in postopki, ki se
uporabljajo za izvorne ERS. ·
Poleg
tega je Sklep Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2002 z dne 23. decembra 2002 znesek
v višini 25 milijonov EUR iz nedodeljenih sredstev 8. ERS (splošna rezerva)
namenil za regionalno sodelovanje v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES. ·
Ker se
je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni
račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS.
Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS. ·
Zaradi
preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2012 so v
razpredelnicah v nadaljevanju enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS
sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih
konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz
Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. Glede teh drugih sredstev so
bile vknjižbe v računovodske izkaze in predstavitev teh izkazov v zvezi s
posameznimi državami pripravljene v skladu s členom 3(2) Priloge IV k
Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. V navedenem členu so za države AKP
določena sredstva A, dodeljena za makroekonomsko podporo ter podporo za
programe in projekte, ter sredstva B, dodeljena za nepredvidene potrebe, kot je
nujna pomoč, pobude za odpis dolga in podpora za ublažitev neugodnih
učinkov nestabilnosti prihodkov od izvoza[13].
Za regije so bili računovodski izkazi oblikovani na podlagi regionalnega
načrtovanja programov iz poglavja 2 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES
(regionalni okvirni programi in sodelovanje znotraj držav AKP). ·
V
skladu s točko 4 Priloge Ib (večletni finančni okvir
za obdobje 2008–2013) k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES so bili neporabljena
sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz teh skladov iz obdobja med
31. decembrom 2007 in začetkom veljavnosti 10. ERS
prerazporejeni v 9. ERS za zagotovitev nemotenega delovanja uprave EU in
kritja stroškov tekočih projektov, dokler ne začne veljati
10. ERS. ·
Sklep
Sveta 2010/406/EU je določil uporabo 150 milijonov EUR v korist
Sudana iz sredstev, prerazporejenih iz projektov devetega in prejšnjih ERS, za
zadovoljevanje potreb najbolj ranljivega prebivalstva. Ta znesek je bil
dodeljen v letu 2011. ·
Sklep
Sveta 2011/315/EU je določil uporabo 200 milijonov EUR v korist
Južnega Sudana iz sredstev, prerazporejenih iz projektov devetega in prejšnjih
ERS, za podporo izvajanju triletnega načrta za razvoj Južnega Sudana. Ta
znesek je bil dodeljen v letu 2012. 10.
ERS Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000
v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške,
karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila
2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen s sporazumom, ki so ga iste
države podpisale v Luxembourgu 25. junija 2005. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj
(ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel
Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19.
marca 2007 (Sklep 2007/249/ES). Notranji sporazum o financiranju pomoči
Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013
v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki
vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel
veljati 1. julija 2008. V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje
(2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS
s skupnimi sredstvi v višini kar 22 682 milijonov EUR, od tega je: ·
21 966
milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim
okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz
Cotonouja; od tega zneska 20 466 milijonov EUR upravlja Evropska
komisija, ·
286
milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu
Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti; od tega zneska 256
milijonov EUR upravlja Evropska komisija, ·
430
milijonov EUR dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri
načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu
s členom 6 Notranjega sporazuma. Od datuma začetka veljavnosti 10. ERS se ti
zneski dopolnjujejo s sproščenimi sredstvi iz prejšnjih ERS, prihodki od
obresti in neporabljenimi preostalimi denarnimi sredstvi, ki izhajajo iz
sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih
proizvodov (Stabex) v okviru skladov pred 9. ERS. Vsa sredstva se
upravljajo v skladu s posebnimi pravili, določenimi v Sporazumu iz
Cotonouja in Notranjem sporazumu.
Od zgoraj navedenih dodelitev v
okviru 10. ERS Evropska komisija upravlja znesek 21 152 milijonov EUR, in
sicer: – 15 300 milijonov EUR
za nacionalne okvirne programe, od tega: ·
13 500
milijonov EUR za sredstva A, od katerih je bilo razporejenih 13 345
milijonov EUR. Poleg tega so se sredstva A povečala za 341 milijonov EUR
iz prerazporeditev iz rezerv, povečala za 91 milijonov EUR iz naslova
sproščenih sredstev po zaprtju računov Stabex ter zmanjšala za 33
milijonov EUR po prerazporeditvi v regionalne dodelitve (večregijsko –
PALOP). Skupna razpoložljiva sredstva tako obsegajo 13 744 milijonov EUR
že razporejenih dodelitev in 155 milijonov EUR, ki jih je še treba
razporediti. ·
1 800 milijonov EUR
za sredstva B; celoten znesek je razporejen. Poleg tega so se sredstva B
povečala za 148 milijonov EUR iz naslova rezerv. Ta znesek je razporejen,
tako da celoten znesek razporejenih sredstev znaša 1 948 milijonov EUR. – 1 783 milijonov EUR za
regionalne okvirne programe; skupaj s prerazporeditvijo 33 milijonov iz
sredstev A in prerazporeditvijo 19 milijonov EUR v rezervo je tako
razporejenih 1 797 milijonov EUR dodelitev; – 2 700 milijonov EUR
dodelitev za sodelovanje znotraj držav AKP; razporejen je celoten znesek, tako
da je skupaj s prerazporeditvijo 195 milijonov EUR iz rezerv razporejenih2
895 milijonov EUR dodelitev; – 683 milijonov EUR kot
rezerva, od tega je bilo 664 milijonov EUR prerazporejenih, tako da ostane
še 19 milijonov EUR; – 430 milijonov EUR za
stroške izvajanja; razporejen je celoten znesek; – 256 milijonov EUR za
dodelitve za ČDO, od tega zlasti: ·
sredstva
A v višini 195 milijonov EUR, od katerih je razporejenih
140 milijonov EUR, ·
sredstva
B v višini 15 milijonov EUR, od katerih je razporejenih 7 milijonov
EUR, ·
sredstva
za regionalne dodelitve v višini 40 milijonov EUR; razporejen je celoten
znesek, ·
sredstva
za študije/tehnično pomoč v višini 6 milijonov EUR; razporejen
je celoten znesek. – Rezerva 10. ERS na podlagi
doseženih rezultatov, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji Odkar je 1. julija 2008 začel veljati
10. ERS, se neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz
projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS prerazporedijo v rezervo
10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, razen sredstev Stabex in upravnih
sredstev 9. ERS. Ta rezerva se lahko uporabi samo pod pogoji iz člena
1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS. Podrobnejši podatki o stanju te rezerve na dan
31. decembra 2012 so navedeni v spodnji razpredelnici (v mio. EUR): Skupna sredstva, prerazporejena v rezervo 10. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji: || 815 zmanjšana za sredstva, prenesena v 9. ERS, v korist Sudana (Sklep Sveta 2010/406/EU z dne 12. julija 2010) || –150 zmanjšana za sredstva, prenesena v 9. ERS, v korist Sudana (Sklep Sveta 2011/315/EU z dne 23. maja 2011) || –200 Skupna razpoložljiva sredstva v rezervi (AKP + ČDO): || 465 –
Rezerva 10. ERS iz sredstev Stabex Po zaprtju računov Stabex se
neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 10. ERS iz
sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za
10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav. Stanje
rezerve na dan 31. decembra 2012 je (v mio. EUR): Zadevna država || Rezerva sredstev A Stabex Slonokoščena obala || 11,43 Zelenortski otoki || 0,01 Gvineja Bissau || 0,30 Sierra Leone || 0,22 Senegal || 0,90 Skupaj || 12,86 –
Sofinanciranje v okviru 10. ERS V okviru 10. ERS so bili podpisani sporazumi o
prenosu za sofinanciranje s strani držav članic v višini
116 milijonov EUR; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem
obveznosti v skupnem znesku 99 milijonov EUR, medtem ko so bile odobritve
plačil dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 93 milijonov
EUR. Stanje
odobritev za sofinanciranje na dan 31. decembra 2012 je prikazano v
spodnji razpredelnici (v mio. EUR): || Odobritve za prevzem obveznosti || Odobritve plačil Sofinanciranje – sredstva A || 84 || 78 Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP || 12 || 12 Sofinanciranje – upravni odhodki || 3 || 3 || 99 || 93 Razpredelnice
v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske,
navajajo neto podatke. Razpredelnice,
ki prikazujejo stanje po državah in instrumentih, so priložene. 2.1 DODELITVE 2.2 AGREGATNI
RAČUNOVODSKI IZKAZI 2.3. DRUGI
PODATKI O UPRAVLJANJU Italijansko
sofinanciranje (1985) Italijansko sofinanciranje je bilo uvedeno leta
1985. Leta 2011 se je še izvajal projekt „4. program sanacije – Somalija“, ki
se je leta 2012 končno lahko zaključil. Razpoložljivi preostali
zneski so bili ob zaključku projekta vrnjeni Italiji. DEL II – ZAKLJUČNI
RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA || CA/463/13 || 14. marec 2013 || Dok. 13/072 || || SVET DIREKTORJEV Sklad za spodbujanje naložb Računovodski izkazi NA DAN 31. decembra 2012 || || || - Izkaz stanja - Izkaz vseobsegajočega donosa - Izkaz gibanja sredstev vplačnikov - Izkaz finančnega izida - Pojasnila k računovodskim izkazom || ORG.: E. || 3. RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA
SPODBUJANJE NALOŽB 3.1 IZKAZ STANJA
NA DAN 31. DECEMBRA 2012 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || 31.12.2012 || 31.12.2011 || || || SREDSTVA || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 5 || 466 568 || 452 279 Izvedeni finančni instrumenti || 6 || 115 || 434 Posojila in terjatve || 7 || 1 146 280 || 1 033 160 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 8 || 333 001 || 251 660 Terjatve do vplačnikov || 9/15 || 87 310 || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 10 || 99 029 || – Druga sredstva || 11 || 224 || 416 || || || Sredstva skupaj || || 2 132 527 || 1 825 259 || || || || || || OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || || || || OBVEZNOSTI || || || Izvedeni finančni instrumenti || 6 || 7 035 || 12 702 Odloženi prihodki || 12 || 37 808 || 33 003 Obveznosti do tretjih oseb || 13 || 312 086 || 329 660 Druge obveznosti || 14 || 1 153 || 1 113 || || || Obveznosti skupaj || || 358 082 || 376 478 || || || SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || Vpoklicani prispevki držav članic || 15 || 1 561 309 || 1 281 309 Rezerva za pošteno vrednost || || 68 434 || 41 750 Zadržani dobički || || 144 702 || 125 722 || || || Sredstva vplačnikov skupaj || || 1 774 445 || 1 448 781 || || || Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj || || 2 132 527 || 1 825 259 Spremna pojasnila so sestavni del teh
računovodskih izkazov. 3.2 IZKAZ
VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA
2012 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 || || || || || Prihodki od obresti in podobni prihodki || 17 || 67 503 || 59 561 || Odhodki od obresti in podobni odhodki || 17 || –1 114 || –940 || || || || || Čiste obresti in podobni prihodki || || 66 389 || 58 621 || || || || || Prihodki od opravnin (provizij) || 18 || 1 934 || 2 149 || Odhodki od opravnin (provizij) || 18 || –292 || –144 || || || || || Čisti prihodki od opravnin (provizij) || || 1 642 || 2 005 || || || || || Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih || || 5 348 || –7 534 || Čisti iztrženi dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 19 || 1 045 || 17 228 || Čiste pozitivne/negativne tečajne razlike || || –10 575 || 8 376 || || || || || Čisti poslovni izid iz finančnih poslov || || –4 182 || 18 070 || || || || || Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev || 7 || 597 || 27 452 || Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || –8 927 || –6 888 || Oslabitev drugih sredstev || 20 || –337 || – || Splošni upravni odhodki || 21 || –36 202 || –38 006 || || || || || Dobiček za zadevno leto || || 18 980 || 61 254 || || || || || Drugi vseobsegajoči donos: || || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva – rezerva za pošteno vrednost || || || || 1. Čista sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || 18 551 || 20 574 || 2. Čisti znesek, prerazporejen v dobiček ali izgubo || 8 || 8 133 || –3 394 || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva skupaj || || 26 684 || 17 180 || || || || || Drugi vseobsegajoči donos skupaj || || 26 684 || 17 180 || || || || || Celotni vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || || 45 664 || 78 434 || Spremna pojasnila so sestavni del teh
računovodskih izkazov. 3.3 IZKAZ SPREMEMB
V SREDSTVIH VPLAČNIKOV ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA
2012 (v tisoč EUR) || Vpoklicani prispevek || Rezerva za pošteno vrednost || Zadržani dobički || Skupaj Na dan 1. januarja 2012 Pojasnilo || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 || 280 000 || – || – || 280 000 || || || || Dobiček leta 2012 || – || – || 18 980 || 18 980 || || || || Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || – || 26 684 || – || 26 684 || || || || Spremembe v sredstvih vplačnikov || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || Na dan 31. decembra 2012 || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || Vpoklicani prispevek || Rezerva za pošteno vrednost || Zadržani dobički || Skupaj Na dan 1. januarja 2011 Pojasnilo || 1 131 309 || 24 570 || 64 468 || 1 220 347 || || || || Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 || 150 000 || – || – || 150 000 || || || || Dobiček leta 2011 || – || – || 61 254 || 61 254 || || || || Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || – || 17 180 || – || 17 180 || || || || Spremembe v sredstvih vplačnikov || 150 000 || 17 180 || 61 254 || 228 434 || || || || Na dan 31. decembra 2011 || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || || || || || Spremna pojasnila so sestavni del teh
računovodskih izkazov. 3.4 IZKAZ
FINANČNEGA IZIDA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2012 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || Od 1.1.2012 do 31.12.2012 || Od 1.1.2011 do 31.12.2011 POSLOVANJE || || || Dobiček proračunskega leta || || 18 980 || 61 254 Popravki || || || Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || || 8 927 || 3 172 Čista sprememba v oslabitvah posojil in terjatev || || –597 || –27 452 Kapitalizirane obresti od posojil in terjatev || 7 || –9 622 || –10 512 Sprememba obračunanih obresti od posojil in terjatev in njihove odplačne vrednosti || || –1 407 || –2 801 Sprememba obračunanih obresti od finančnih sredstev v posesti do zapadlosti in njihove odplačne vrednosti || || –751 || – Povečanje odloženih prihodkov || || 4 805 || 3 424 Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila || || 16 044 || –15 337 Učinek sprememb deviznih tečajev na finančna sredstva, razpoložljiva za prodajo || || –1 204 || 34 Dobiček iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja || || 35 175 || 11 782 || || || Črpana posojila || 7 || –233 018 || –237 040 Povračila posojil || 7 || 115 480 || 104 410 Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih || || –5 348 || 7 534 Povečanje finančnih sredstev v posesti do zapadlosti || || –98 278 || – Povečanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || –81 981 || –67 829 Prodaja za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || 19 601 || 24 971 Zmanjšanje drugih sredstev || || 192 || 2 756 Povečanje drugih obveznosti || || 40 || 173 Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke || || 6 876 || 4 144 || || || Čisti denarni tok iz poslovanja || || –241 261 || –149 099 || || || FINANCIRANJE || || || Prispevki držav članic || || 236 345 || 136 345 Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami || || 43 655 || 76 345 Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami || || –24 450 || –22 899 || || || Čisti denarni tok iz financiranja || || 255 550 || 189 791 || || || Čisto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov || || 14 289 || 40 692 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta || || 452 279 || 411 587 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu proračunskega leta || || 466 568 || 452 279 || || || Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: || || || Gotovina v blagajni || || 10 588 || 3 127 Vezane vloge || || 455 980 || 449 152 || || 466 568 || 452 279 || || || Dodatna razkritja denarnih tokov iz poslovanja || || 2012 || 2011 Prejete obresti || || 64 490 || 57 391 Plačane obresti || || –1 137 || –1 162 Prejete dividende || || 975 || 974 Spremna pojasnila so sestavni del teh
računovodskih izkazov.
3.5 POJASNILA K
RAČUNOVODSKIM IZKAZOM NA DAN 31. DECEMBRA 2012 1
Splošni podatki Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru
Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in
razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških,
karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko
Unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25.
junija 2005 in 23. junija 2010. Sklad ni poseben pravni subjekt, temveč prispevke v
imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) upravlja Evropska
investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) v skladu z določili
Sporazuma. Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz
proračunov držav članic EU in se črpa v skladu s finančnimi
protokoli, sprejetimi za zaporedna pet- do šestletna obdobja. V okviru
Sporazuma in v skladu z drugim finančnim protokolom, imenovanim
10. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS), ki je začel
veljati 1. julija 2008 (za obdobje 2008–2013), je Evropska investicijska banka
odgovorna za upravljanje: -
Sklada za
spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v
višini 3 185,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega
sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih
čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO), -
nepovratnih
sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti 400
milijonov EUR za države AKP in 1,5 milijona EUR za ČDO. Do 10 %
teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične
pomoči. Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja
2012 do 31. decembra 2012. Na predlog upravnega odbora EIB je svet direktorjev EIB
14. marca 2013 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo
predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 14. maja 2013. 2
Pomembne računovodske usmeritve 2.1 Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti Računovodski izkazi Sklada so bili pripravljeni v
skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP),
kakor jih je sprejela Evropska unija. 2.2 Pomembne računovodske presoje in ocene Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti
računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev
Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave Evropske investicijske
banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali
zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne
za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju. Presoje in ocene se v glavnem
uporabljajo na naslednjih področjih: §
Poštena
vrednost finančnih instrumentov Kadar poštenih vrednosti
finančnih sredstev in finančnih obveznosti, knjiženih v izkazu
stanja, ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z
različnimi metodami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih
modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki
opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena
stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Pri presojah se
upoštevajo likvidnost in vhodni podatki za model, kot sta na primer korelacija
in volatilnost izvedenih finančnih instrumentov z zapadlostjo, daljšo od
treh mesecev. §
Izgube
zaradi oslabitve posojil in terjatev Problematična posojila
in terjatve Sklada za spodbujanje naložb se pregledajo na vsak datum
poročanja, da se oceni, ali bi bilo treba v izkazu vseobsegajočega
donosa izkazati rezervacijo za oslabitev. Zlasti je pri določanju ravni
rezervacije potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke glede ocene
zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov. Take ocene
temeljijo na predpostavkah o več dejavnikih, dejanski rezultati pa so
lahko drugačni, kar povzroči prihodnje spremembe rezervacij. Poleg
posebnih rezervacij za pomembna posamezna posojila in terjatve lahko Sklad za
spodbujanje naložb oblikuje tudi skupinske rezervacije za oslabitev za
izpostavljenosti, v zvezi s katerimi sicer ni bila ugotovljena potreba po
posebni rezervaciji, vendar pomenijo večje tveganje za neizpolnitev
obveznosti, kot jim je bilo sprva pripisano. Načeloma se za slabo
posojilo šteje posojilo, pri katerem plačilo obresti in glavnice zamuja za
90 dni ali več, hkrati pa uprava Evropske investicijske banke meni, da
obstajajo objektivni pokazatelji oslabitve. §
Vrednotenje
naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za
prodajo Vrednotenje naložb v kapital,
ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo,
običajno temelji na enem od naslednjih elementov: -
zadnjih
premišljenih tržnih poslih, -
trenutni
pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene
značilnosti, -
pričakovanih
denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za
instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji, ali -
drugih
modelih vrednotenja. Ugotavljanje denarnih tokov
in dejavnikov diskontiranja za naložbe v kapital, ki ne kotirajo na
delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, v pomembni meri temelji na
oceni. Metode vrednotenja Sklada za spodbujanje naložb se redno prilagajajo in
njihova veljavnost se preskuša na podlagi cene opazovanih trenutnih tržnih
poslov z istim instrumentom ali drugih razpoložljivih podatkov opazovanega
trga. §
Oslabitev
za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev Sklad za spodbujanje naložb
obravnava naložbe v kapital, ki so razpoložljive za prodajo, kot oslabljene,
kadar je prišlo do pomembnega ali dolgotrajnega zmanjšanja poštene vrednosti
pod nabavno ceno ali kadar obstajajo drugi nepristranski dokazi o oslabitvi. Za
določitev, kaj je „pomembno“ ali „dolgotrajno“, je potrebna presoja.
Načeloma Sklad za spodbujanje naložb kot „pomembno“ obravnava 30- ali
več odstotno zmanjšanje, kot „dolgotrajno“ pa zmanjšanje, daljše od 12
mesecev. Poleg tega Sklad za spodbujanje naložb oceni tudi druge dejavnike, med
njimi običajno volatilnost cene delnic za delnice, ki kotirajo na
delujočem trgu, ter prihodnje denarne tokove in dejavnike diskontiranja za
delnice, ki ne kotirajo na delujočem trgu. 2.3 Spremembe računovodskih usmeritev Sprejete računovodske
usmeritve so skladne s tistimi iz prejšnjega proračunskega leta. Sklad med
letom ni sprejel nobenega novega ali spremenjenega MSRP. Izdani standardi, ki še niso
začeli veljati Za letna obdobja po
1. januarju 2012 velja več novih standardov, sprememb standardov in
njihovih razlag, ki pri pripravi teh računovodskih izkazov niso bili
uporabljeni. MRS 1 Predstavitev postavk drugega
vseobsegajočega donosa Spremembe MRS 1 zadevajo razvrstitev postavk, predstavljenih
v drugem vseobsegajočem donosu. Postavke, ki bodo v prihodnosti
prerazvrščene v poslovni izid, se predstavijo ločeno od postavk, ki
ne bodo nikoli prerazvrščene. Standard velja za obdobja, ki se
začnejo 1. julija 2012 ali pozneje, pri čemer je dovoljeno zgodnejše
sprejetje. MSRP 9 Finančni instrumenti Prvi korak tridelnega projekta Uprave za mednarodne
računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB)
je, da se MRS 39 (Finančni instrumenti) nadomesti
z novim standardom, ki na novo opredeljuje kategorije finančnih sredstev
in obveznosti ter njihovo računovodsko obravnavo. Standard se še
izpopolnjuje in bo sčasoma v celoti nadomestil MRS 39. Trenutni datum
začetka veljavnosti standarda je 1. januar 2015. Evropska unija še ni
potrdila MSRP 9. Sklad za spodbujanje naložb ne načrtuje zgodnjega
sprejetja tega standarda; tudi učinek standarda še ni opredeljen. Naslednji standard je bil izdan leta 2011 in je začel
veljati 1. januarja 2013, pri čemer je bilo dovoljeno zgodnejše sprejetje.
Učinek sprejetja tega standarda na računovodske izkaze Sklada za
spodbujanje naložb še ni opredeljen. MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti Ta standard opredeljuje pošteno vrednost, določa okvir
za merjenje poštene vrednosti in zahteva razkritja o merjenjih poštene
vrednosti. 2.4 Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev Izkaz
stanja prikazuje sredstva in obveznosti po načelu padajoče
likvidnosti in ne razlikuje med kratkoročnimi in nekratkoročnimi
postavkami. 2.4.1
Preračunavanje tujih
valut Sklad za spodbujanje naložb v računovodskih izkazih
uporablja euro (EUR) kot predstavitveno valuto, ki je tudi funkcijska valuta.
Če ni drugače navedeno, so finančni podatki, predstavljeni v
EUR, zaokroženi na najbližjo tisočico. Posli v tujih valutah se
preračunajo po deviznih tečajih, ki veljajo na dan posla. Denarna sredstva in obveznosti,
izraženi v drugih valutah kot v eurih, se preračunajo v eure po deviznih
tečajih, ki veljajo na dan bilance stanja. Dobiček ali izguba, ki
nastane zaradi tega preračunavanja, se izkaže v izkazu
vseobsegajočega donosa. Nedenarne postavke, ki so
izmerjene po nabavni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih
tečajih na dan prvotnega posla. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po
pošteni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih
na dan, ko je bila določena njihova poštena vrednost. Tečajne razlike, ki
nastanejo ob poravnavi poslov po drugačnih tečajih, kot so veljali na
dan posla, in nerealizirane tečajne razlike pri neporavnanih denarnih
sredstvih in obveznostih v tuji valuti, se pripoznajo v izkazu
vseobsegajočega donosa. Deli izkaza vseobsegajočega
donosa se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo ob koncu
vsakega meseca. 2.4.2
Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Sklad za spodbujanje naložb opredeljuje denarna sredstva in
njihove ustreznike kot tekoče račune, kratkoročne vloge ali
komercialne zapise s prvotno zapadlostjo tri mesece ali manj. 2.4.3
Finančna sredstva, razen izvedenih
finančnih instrumentov Finančna sredstva se zajemajo na datum poravnave. §
Finančna
sredstva v posesti do zapadlosti Finančna sredstva v posesti do zapadlosti zajemajo
obveznice v borzni kotaciji z namenom posedovanja do zapadlosti. Te obveznice se v začetku knjižijo po pošteni
vrednosti, povečani za vse neposredno pripisljive stroške transakcije. V
preostalem času do dospetja obveznice se razlika med začetno ceno in
prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti. Sklad za spodbujanje naložb ob vsakem datumu bilance stanja
oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo
oslabljeno. Za finančno sredstvo ali skupino finančnih sredstev
velja, da sta oslabljena samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o
oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju
sredstva (nastali „škodni dogodek“), in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene
prihodnje denarne tokove finančnega sredstva ali skupine finančnih sredstev,
ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. Izgube zaradi oslabitev se pripoznajo
v poslovnem izidu, vrednost izgube pa se izmeri kot razlika med knjigovodsko
vrednostjo in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov,
diskontiranih po prvotni efektivni obrestni meri instrumenta. §
Posojila Posojila, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se
pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo posojilojemalcem. Na
začetku se knjižijo po nabavni vrednosti (čisti izplačani
zneski), ki je poštena vrednost denarja za dano posojilo, vključno z
morebitnimi stroški poslov, pozneje pa se izmerijo po odplačni vrednosti
po metodi efektivnih obresti, zmanjšani za morebitne rezervacije za oslabitve
ali neizterljivost. §
Za
prodajo razpoložljiva finančna sredstva Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so sredstva,
ki so označena kot taka ali jih ni mogoče razvrstiti kot
označena po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v posesti do zapadlosti
v plačilo ali za posojila in terjatve. Zajemajo kapitalske instrumente in
naložbe v sklade tveganega kapitala. Po začetni izmeri se za prodajo razpoložljiva
finančna sredstva izkazujejo po pošteni vrednosti. Podrobnejši podatki za
merjenje poštene vrednosti naložb v kapital, ki jih ni mogoče izpeljati iz
delujočih trgov: a.
Skladi
tveganega kapitala Poštena vrednost vsakega sklada tveganega kapitala temelji
na zadnji razpoložljivi čisti vrednosti sredstev, ki jo sporoči
sklad, če je bila izračunana na osnovi mednarodnih smernic za
vrednotenje, za katere velja, da so skladne z MSRP (na primer mednarodne
smernice za vrednotenje zasebnega lastniškega in tveganega kapitala (smernice
IPEV), ki jih objavlja Evropsko združenje zasebnega lastniškega in tveganega
kapitala – EVCA). Vendar se lahko Sklad za spodbujanje naložb odloči
prilagoditi čisto vrednost sredstev, ki jo sporoči sklad tveganega
kapitala, če obstajajo elementi, ki bi lahko vplivali na vrednotenje. b.
Neposredne
naložbe v kapital Poštena vrednost naložbe temelji na zadnjih razpoložljivih
računovodskih izkazih, pri čemer se po možnosti ponovno uporabi isti
model, kot je bil uporabljen ob pridobitvi udeležbe. Neiztrženi dobički ali izgube pri naložbah v tvegani
kapital in neposredne naložbe v kapital se pripoznajo v sredstvih
vplačnikov, dokler niso te naložbe prodane, povrnjene ali odtujene ali
dokler se ne ugotovi, da so naložbe oslabljene. Če se ugotovi, da je
naložba, ki je razpoložljiva za prodajo, oslabljena, se skupni neiztrženi
dobiček ali izguba, predhodno pripoznana v kapitalu, vključi v izkaz
vseobsegajočega donosa. Pri naložbi, ki ne kotira na delujočem trgu, se poštena
vrednost določi z uporabo priznanih metod vrednotenja (npr. na podlagi
diskontiranih denarnih tokov ali multiplikatorjev). Te naložbe se knjižijo po
nabavni vrednosti, če njihove poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo
izmeriti. Opozoriti velja, da se naložbe prvi dve leti pripoznajo po nabavni
vrednosti. Udeležba Sklada za spodbujanje naložb običajno zajema
naložbe v sklade zasebnega ali tveganega kapitala. V skladu z uveljavljeno
prakso v tem sektorju kapital za take naložbe običajno vpiše več
vlagateljev skupaj, od katerih nobeden ne more posamično vplivati na
tekoče poslovanje in naložbeno dejavnost sklada. To pomeni, da tudi
morebitno članstvo vlagatelja v upravnem organu takega sklada temu
vlagatelju načeloma ne daje pravice do vpliva na tekoče poslovanje
sklada. Poleg tega posamezni vlagatelji v skladu zasebnega ali tveganega
kapitala ne določajo strategij sklada, npr. v zvezi z izplačilom
dividend ali drugimi oblikami delitve dobička. Take odločitve
praviloma sprejema uprava sklada na podlagi delničarskega sporazuma, ki
ureja pravice in obveznosti uprave ter vseh delničarjev sklada.
Delničarski sporazum tudi na splošno preprečuje posameznim
vlagateljem dvostransko sklepanje večjih poslov s skladom, izmenjavanje
vodstvenih kadrov ali pridobitev prednostnega dostopa do ključnih
tehničnih informacij. Naložbe Sklada za spodbujanje naložb se izvajajo v
skladu z zgoraj opisano uveljavljeno prakso sektorja, kar zagotavlja, da Sklad
ne obvladuje nobene od teh naložb niti nima pomembnega vpliva nanje v smislu
MRS 27 in MRS 28, kar velja tudi za naložbe, v katerih ima Sklad
več kot 20 % glasovalnih pravic. §
Jamstva Ob začetnem pripoznanju se finančna jamstva
pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza čisti sedanji vrednosti
pričakovanega priliva premij. Ta izračun se opravi na datum
začetka vsakega posla in se v bilanci stanja pripozna kot „finančna
jamstva“ v okviru „drugih sredstev“ in „drugih obveznosti“. Po začetnem pripoznanju se obveznosti Sklada za
spodbujanje naložb v okviru takih jamstev izmerijo po višji od naslednjih
vrednosti: -
najboljši
oceni odhodkov, potrebnih za poravnavo vseh finančnih obveznosti, ki
izhajajo iz jamstva, ki se izračuna na podlagi vseh dejavnikov in
podatkov, razpoložljivih na datum izkaza stanja, -
zneska,
pripoznanega na začetku, zmanjšanega za kumulativno amortizacijo.
Amortizacija zneska, pripoznanega na začetku, se izvede z aktuarsko
metodo. Vsako povečanje ali zmanjšanje obveznosti v zvezi s
finančnimi jamstvi se izkaže v izkazu vseobsegajočega donosa pod
postavko „prihodki od opravnin (provizij)“. Sredstva Sklada za spodbujanje naložb v okviru takega
jamstva se nato amortizirajo z uporabo aktuarske metode, preveri pa se tudi
njihova morebitna oslabitev. Poleg tega se ob podpisu sporazuma o jamstvu to prikaže kot
pogojna obveznost Sklada za spodbujanje naložb, ob unovčenju jamstva pa
kot obveznost Sklada za spodbujanje naložb. 2.4.4
Oslabitev finančnih sredstev Za Sklad za spodbujanje naložb se ob vsakem datumu bilance
stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo
oslabljeno. Za finančno sredstvo ali skupino finančnih sredstev
velja, da sta oslabljena samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o
oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju
sredstva (nastali „škodni dogodek“), in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene
prihodnje denarne tokove finančnega sredstva ali skupine finančnih
sredstev, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. Dokazi o oslabitvi lahko
vključujejo znake, da ima posojilojemalec ali skupina posojilojemalcev
precejšnje finančne težave, da plačuje obresti ali glavnico z zamudo
ali sploh ne, da obstaja verjetnost, da bo šel v stečaj ali izvedel drugo
finančno reorganizacijo, in da opazni podatki kažejo na izmerljiv padec v
ocenjenih prihodnjih denarnih tokovih, kot so spremembe v zaostalih
plačilih ali gospodarskih pogojih, ki spremljajo zamude pri plačilu. Pri posojilih, ki so ob koncu proračunskega leta
nepovrnjena in izkazana po odplačni vrednosti, se izmeri znesek oslabitev,
če se predložijo nepristranski dokazi o tveganju neizterljivosti celote
ali dela zneskov v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji ali njihove
protivrednosti. Če obstajajo nepristranski dokazi, da je nastala izguba
zaradi oslabitve, se vrednost izgube izmeri kot razlika med knjigovodsko
vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov.
Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša z uporabo konta popravka, vrednost
izgube pa se pripozna v izkazu vseobsegajočega donosa. Prihodki od obresti
se še naprej natekajo na zmanjšano knjigovodsko vrednost na osnovi efektivne
obrestne mere sredstva. Posojila skupaj s povezanimi popravki se odpišejo,
kadar ni realnih možnosti, da bodo v prihodnosti kdaj izterjana. Če se v
enem od naslednjih let vrednost ocenjenih izgub zaradi oslabitev poveča
ali zmanjša zaradi dogodka, ki je nastal po pripoznanju oslabitve, se prej
pripoznana izguba zaradi oslabitve poveča ali zmanjša s prilagoditvijo
konta popravka. Sklad za spodbujanje naložb ocenjuje kreditno tveganje za
vsak posel posebej in ne razmišlja o uvedbi skupinske oslabitve. Pri finančnih sredstvih, razpoložljivih za prodajo,
Sklad za spodbujanje naložb ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali
obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno.
Nepristranski dokazi vključujejo znatno ali dolgotrajno zmanjšanje poštene
vrednosti naložbe pod nabavno ceno. Če obstaja dokaz o oslabitvi, se
skupna izguba (izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in sedanjo pošteno
vrednostjo, zmanjšana za izgube zaradi oslabitve te naložbe, ki so bile prej
pripoznane v izkazu vseobsegajočega donosa) izbriše iz sredstev
vplačnikov in pripozna v izkazu vseobsegajočega donosa. Izgube zaradi
oslabitve pri finančnih sredstvih, razpoložljivih za prodajo, se ne
razveljavijo skozi izkaz vseobsegajočega donosa; povečanja njihove
poštene vrednosti po oslabitvi se pripoznajo neposredno v sredstvih
vplačnikov. Direktorat Evropske investicijske banke za upravljanje
tveganja najmanj enkrat letno pregleda finančna sredstva zaradi morebitnih
oslabitev. Popravki, ki izhajajo iz ocene, vključujejo sproščanje
diskontne mere v izkazu vseobsegajočega donosa skozi življenjsko dobo
sredstva in morebitne popravke, ki so potrebni v zvezi s ponovno oceno prvotne
oslabitve. 2.4.5
Izvedeni finančni
instrumenti Izvedeni finančni instrumenti vključujejo
medvalutne zamenjave (swap), medvalutne obrestne zamenjave in valutne terminske
posle. V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za
spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov
dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij,
izraženih v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih, da bi se izravnali
vsi dobički ali izgube, nastali zaradi nihanj deviznih tečajev. Sklad za spodbujanje naložb ne uporablja nobene od možnosti
za zavarovanje na podlagi MRS 39. Vsi izvedeni finančni instrumenti se
merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida in so prikazani kot izvedeni
finančni instrumenti. Poštene vrednosti izhajajo predvsem iz modelov
diskontiranja denarnih tokov, modelov vrednotenja opcij in ponujenih cen
tretjih oseb. Izvedeni finančni instrumenti se knjižijo po pošteni
vrednosti ter izkazujejo kot sredstva, če je njihova poštena vrednost
pozitivna, in kot obveznosti, če je njihova poštena vrednost negativna.
Spremembe poštene vrednosti izvedenih finančnih instrumentov se
vključijo v „Čisti poslovni izid iz finančnih poslov“. Izvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na
podlagi dne trgovanja. 2.4.6
Prispevki Prispevki držav članic se pripoznajo kot terjatve v
izkazu stanja na datum sklepa Sveta, s katerim se določi finančni
prispevek, ki ga morajo države članice plačati v Sklad za spodbujanje
naložb. Prispevki držav članic izpolnjujejo naslednje pogoje in
so posledično razvrščeni kot kapital: -
kot je
določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo
pravico, da odločajo o uporabi čistih sredstev Sklada za spodbujanje
naložb v primeru njegove likvidacije, -
so v
skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, -
vsi
finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim
skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti, -
instrument
ne vključuje nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot
obveznost, ter -
skupni
pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v
času njegove uporabe, v veliki meri temeljijo na poslovnem izidu,
spremembi pripoznanih čistih sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih
in nepripoznanih čistih sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času
uporabe tega instrumenta. 2.4.7
Prihodki od obresti od
posojil Obresti od posojil, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb,
se knjižijo v izkazu vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in
podobni prihodki“) ter v izkazu stanja („Posojila in terjatve“) po načelu
nastanka poslovnih dogodkov po efektivni obrestni meri, tj. meri, ki
natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali
prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na čisto knjigovodsko
vrednost posojila. Ko se knjižena vrednost posojila zmanjša zaradi oslabitve,
se prihodki od obresti še naprej pripoznavajo z uporabo prvotne efektivne
obrestne mere, ki se uporabi na novi knjigovodski vrednosti. 2.4.8
Subvencionirane obrestne
mere in tehnična pomoč Sklad za spodbujanje naložb v okviru svojih dejavnosti za
države članice upravlja subvencionirane obrestne mere in tehnično
pomoč. Tisti del prispevkov držav članic, ki je dodeljen za
plačilo subvencioniranih obrestnih mer, se ne upošteva v sredstvih
vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb, ampak je razvrščen kot
obveznost do tretjih oseb. Sklad izvrši izplačilo končnim
upravičencem in nato zmanjša obveznosti do tretjih oseb. Kadar zneski, ki jih države članice prispevajo v zvezi
s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo, niso v
celoti zagotovljeni, se prerazvrstijo kot prispevek v Sklad za spodbujanje
naložb. 2.4.9
Prihodki od obresti na
denarna sredstva in njihove ustreznike Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove
ustreznike se pripoznajo v izkazu vseobsegajočega donosa Sklada za
spodbujanje naložb po načelu nastanka poslovnih dogodkov. 2.4.10
Opravnine (provizije) in
dividende Provizije, prejete za storitve, ki se opravijo v
določenem časovnem obdobju, se pripoznajo kot prihodek, ko so
storitve opravljene. Provizije za neizkoriščeni del odobrenega posojila se
odložijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti
za obdobje od izplačila do povračila posojila. Dividende v zvezi finančnimi sredstvi, razpoložljivimi
za prodajo, se pripoznajo, ko so prejete. 2.4.11
Obdavčenje Protokol
o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, priložen Pogodbi o Evropski
uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, določa, da so sredstva,
prihodki in drugo premoženje institucij Unije oproščeni vseh neposrednih
davkov. 3
Upravljanje tveganj V tem pojasnilu so predstavljene informacije o
izpostavljenosti Sklada za spodbujanje naložb kreditnim in finančnim
tveganjem ter informacije o upravljanju in kontroli teh tveganj, zlasti
primarnih tveganj, povezanih z uporabo finančnih instrumentov. Ta tveganja
vključujejo: -
kreditno
tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne
stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s
tveganjem poravnave, -
likvidnostno
tveganje – tveganje, da bo podjetje naletelo na težave pri izpolnjevanju obvez,
povezanih s finančnimi obveznostmi, ki se poravnajo z izročitvijo
denarja ali drugega finančnega sredstva, -
tržno
tveganje – izpostavljenost opazovanim tržnim spremenljivkam, kot so obrestne
mere, tuji devizni tečaji in tržne cene lastniških vrednostnih papirjev. 3.1 Organizacija upravljanja tveganj Evropska investicijska banka redno prilagaja svoje postopke
za upravljanje tveganj. Direktorat za upravljanje tveganj pri EIB neodvisno
ugotavlja, ocenjuje in spremlja kreditno tveganje in tveganja v zvezi s ceno
lastniških vrednostnih papirjev, ki jim je izpostavljen Sklad za spodbujanje
naložb, ter poroča o njih. Znotraj okvira, v katerem se ohranja
ločevanje nalog, je direktorat za upravljanje tveganj neodvisen od enote
za trgovanje. Generalni direktor direktorata za upravljanje tveganj o
vprašanjih, povezanih s tveganji, poroča za to pristojnemu podpredsedniku
EIB. Ta se redno sestaja z revizijskim odborom in z njim razpravlja o
vprašanjih, povezanih s tveganji. Odgovoren je tudi za kontrolo poročanja
o tveganjih upravnemu odboru in svetu direktorjev EIB. 3.2 Kreditno tveganje Kreditno tveganje je potencialna izguba, ki bi lahko nastala
zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke in ki nastane pri
vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave. 3.2.1.
Strategija upravljanja kreditnega tveganja EIB pri opravljanju kreditne analize
nasprotnih strank – posojilojemalcev oceni kreditno tveganje z namenom
ovrednotenja. Sklad za spodbujanje naložb je razvil notranjo metodologijo za
ocenjevanje podjetij ali finančnih institucij, s katero določi
notranje ocene nasprotnih strank upravičenk, ki so njegovi glavni
posojilojemalci/poroki. Metodologija temelji na sistemu ocenjevalnih listov,
prilagojenih za posamezne glavne bonitetne vrste nasprotnih strank (npr.
podjetja, banke, osebe javnega prava itd.). Ob upoštevanju najboljših praks v
bančnem sektorju in načel, določenih v okviru novega baselskega
kapitalskega sporazuma (Basel II), se vse nasprotne stranke, ki so ključne
za kreditni profil posameznega posla, razvrstijo v notranje bonitetne
kategorije z uporabo notranje metodologije za ocenjevanje zadevne vrste
nasprotnih strank. Vsaki nasprotni stranki se na začetku pripiše notranja
ocena, ki odraža njeno dolgoročno boniteto v tuji valuti (ali po potrebi
ustrezno boniteto v domači valuti), pridobljeno s podrobno analizo profila
tveganja nasprotne stranke in konteksta tveganja zadevne države. Za kreditno oceno financiranja
projektov in drugih strukturiranih ukrepov, ki se uporabljajo v omejenem
obsegu, se ne uporablja notranja metodologija za ocenjevanje, temveč
ustrezna orodja za oceno kreditnega tveganja za zadevni sektor, ki se
osredotočajo zlasti na razpoložljivost denarnih tokov in sposobnost
servisiranja dolga. Ta orodja vključujejo analizo pogodbenega okvira
projektov, analizo nasprotne stranke in simulacije denarnih tokov. Podobno kot
pri podjetjih in finančnih institucijah se vsakemu projektu pripiše
notranja ocena tveganj in pričakovana izguba. Vsi nedržavni posli (ali posli, za
katere država ne jamči oz. niso asimilirani) so predmet posebnih omejitev
na ravni transakcije in omejitev glede velikosti nasprotne stranke. Najvišji
nominalni znesek posamezne transakcije je omejen na določeno zgornjo mejo,
ki je odvisna od pričakovane izgube pri transakciji. Omejitve glede
nasprotne stranke veljajo za skupno izpostavljenost. Te omejitve praviloma
odražajo obseg lastnih sredstev nasprotnih strank ter njihovega skupnega
zunanjega dolgoročnega financiranja. Za omejevanje kreditnega tveganja Sklad za spodbujanje
naložb uporablja različne izboljšave kreditne kvalitete, in sicer: -
s
projektom povezana jamstva (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica
na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) in/ali -
jamstva,
ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za
dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv). Poleg tega Sklad redko uporablja izboljšave kreditne
kvalitete, ki ne vplivajo neposredno na tveganje projekta, kot so zavarovanje s
premoženjem ali bančna jamstva. Sklad za omejevanje kreditnega tveganja ne uporablja
kreditnih izvedenih finančnih instrumentov. 3.2.2.
Največja
izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem
in drugih izboljšav kreditne kvalitete Spodnja razpredelnica prikazuje največjo
izpostavljenost kreditnemu tveganju za posamezne postavke izkaza stanja,
vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti. Največja
izpostavljenost je prikazana v bruto znesku, torej pred učinkom zmanjšanja
kreditnega tveganja z uporabo zavarovanja s premoženjem. Največja izpostavljenost (v tisoč EUR) || 31.12.2012 || 31.12.2011 SREDSTVA || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 466 568 || 452 279 Izvedeni finančni instrumenti || 115 || 434 Posojila in terjatve || 1 146 280 || 1 033 160 Terjatve do vplačnikov || 87 310 || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 99 029 || – Druga sredstva || 224 || 416 Sredstva skupaj || 1 799 526 || 1 573 599 || || ZUNAJBILANČNE POSTAVKE || || Pogojne obveznosti || || – Neunovčena jamstva || 20 000 || 20 000 Prevzete obveznosti || || – Neizplačana posojila || 749 044 || 701 092 – Unovčena jamstva || 6 224 || 7 909 Zunajbilančne postavke skupaj || 775 268 || 729 001 || || Kreditna izpostavljenost skupaj || 2 574 794 || 2 302 600 3.2.3.
Kreditno
tveganje iz naslova posojil in terjatev 3.2.3.1
Merjenje
kreditnega tveganja pri posojilih in terjatvah Za vsako posojilno transakcijo Sklada
za spodbujanje naložb se opravi celovita ocena tveganja in kvantitativna ocena
pričakovane izgube, ki sta podlaga za oceno posojila. Ocene posojil se
določijo v skladu s splošno sprejetimi načeli na podlagi kakovosti
posojilojemalca, zapadlosti posojila, jamstva in, kadar je primerno, poroka. Sistem ocenjevanja posojil zajema
metodologije, postopke, podatkovne zbirke in informacijske sisteme, ki
omogočajo oceno kreditnega tveganja pri dajanju posojil ter kvantitativno
oceno pričakovanih izgub. Sistem povzame veliko količino podatkov, na
podlagi katerih izračuna relativno oceno kreditnih tveganj, povezanih s
posojili. Ocene posojil odražajo sedanjo vrednost ocenjene ravni
„pričakovane izgube“, ki je odvisna od verjetnosti neizpolnitve obveznosti
glavnih dolžnikov, izpostavljenosti tveganju ter obsega izgub v primeru
neizpolnitve obveznosti. Ocene posojil se uporabljajo za naslednje namene: -
kot
pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj, -
kot
pomoč pri porazdelitvi dejavnosti spremljanja, -
za opis
kakovosti posojilnega portfelja na določen datum, -
kot eden
od vhodnih podatkov, ki vplivajo na odločitev o stroških tveganja na
podlagi pričakovanih izgub. Na določitev ocene posojila
vplivajo naslednji dejavniki: i)
kreditna sposobnost
posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter
na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno
sposobnost. V skladu z naprednim pristopom v okviru sporazuma Basel II je
EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje, s katero določi notranje
ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih,
prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank; ii)
korelacija neizpolnitve
obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in
porok hkrati zašla v finančne težave. Višja ko je korelacija med
verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, nižja je
vrednost jamstva, zato je nižja tudi ocena posojila; iii)
vrednost jamstvenih
instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne
sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta; iv)
pogodbeni okvir: trden
pogodbeni okvir izboljša kakovost posojila in njegovo notranjo oceno; v)
odplačilna doba
posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri
servisiranju posojila prišlo do težav, tem večje, čim daljša je
odplačilna doba posojila. Pričakovana izguba pri posojilu
se izračuna na podlagi vseh petih zgoraj navedenih elementov. Glede na
izračunano raven izgube se nato posojilo razvrsti v eno od naslednjih
kategorij ocen posojil: A Prvorazredna posojila: delijo
se v tri podkategorije. Kategorija A° zajema vsa državna tveganja v EU, torej
posojila, ki so bila odobrena državam članicam ali za katera v celoti,
izrecno in brezpogojno jamčijo države članice; pričakuje se, da
pri odplačevanju teh posojil ne bo prihajalo do težav in se jim pripiše
nepričakovana izguba v višini 0 %. Kategorija A+ označuje
posojila, ki so bila odobrena drugim subjektom (ali za katera jamčijo
drugi subjekti) (ne države članice) in pri katerih se pričakuje, da
se stanje v odplačilni dobi ne bo poslabšalo. Kategorija A– vključuje
tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede
ohranjanja njihovega trenutnega stanja (npr. zaradi dolge zapadlosti ali visoke
volatilnosti prihodnje cene sicer odličnega zavarovanja s premoženjem),
vendar so morebitna tveganja dokaj majhna. B Visokokakovostna posojila: gre
za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni
izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za
izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se
uporabljata podkategoriji B+ in B–. C Kakovostna posojila: primer so
nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z
odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo
amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila. D Ta bonitetni razred
predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih
se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil
natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D–
zahtevajo strožji nadzor. E. Ta kategorija ocen posojil
zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno
sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni
dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da
ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in
poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega
posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost,
da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato
potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo
zaradi oslabitve. F Kategorija F (za ang. fail)
označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje. Oceno F lahko
dobijo le nezaključene transakcije, pri katerih je po podpisu prišlo do
nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti,
pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F,
zanje pa se oblikuje posebna rezervacija. Praviloma se posojila, ki z notranjim ocenjevanjem dobijo
oceno D– ali manj, uvrstijo na „opazovalni seznam“ (ang. watch list). Če
pa je bilo posojilo prvotno odobreno s profilom tveganja D– ali slabšim, se na
opazovalni seznam uvrsti le, če pomemben kreditni dogodek povzroči
nadaljnje poslabšanje njegove kreditne ocene. Razpredelnica v poglavju 3.2.3.3 prikazuje analizo kreditne
kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na podlagi zgoraj
opisanih kategorij ocen posojil. 3.2.3.2
Razčlenitev
izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil Spodnja razpredelnica prikazuje največjo
izpostavljenost kreditnemu tveganju za podpisana in izplačana posojila po
vrstah posojilojemalcev ob upoštevanju jamstev, ki so jih dali poroki: Na dan 31. decembra 2012 (v tisoč EUR) || Posojila z jamstvom || Druge izboljšave kreditne kvalitete || Posojila brez jamstva || Skupaj Banke || 12 630 || 136 695 || 207 582 || 356 907 Podjetja || 20 077 || 78 171 || 478 358 || 576 606 Javne institucije || 30 462 || – || 18 || 30 480 Države || – || 5 819 || 176 468 || 182 287 Izplačana posojila skupaj || 63 169 || 220 686 || 862 425 || 1 146 280 Podpisana, a neizplačana posojila || 14 091 || 142 963 || 591 990 || 749 044 Na dan 31. decembra 2011 (v tisoč EUR) || Posojila z jamstvom || Druge izboljšave kreditne kvalitete || Posojila brez jamstva || Skupaj Banke || 13 026 || 97 994 || 197 245 || 308 265 Podjetja || 15 699 || 55 601 || 475 012 || 546 312 Javne institucije || 37 670 || – || – || 37 670 Države || – || 6 214 || 134 699 || 140 913 Izplačana posojila skupaj || 66 395 || 159 809 || 806 956 || 1 033 160 Podpisana, a neizplačana posojila || 10 434 || 173 484 || 517 174 || 701 092 Dogajanja v zvezi s posojili Sklada za spodbujanje naložb,
ki vplivajo na posojilojemalce in poroke Sklada, stalno spremlja operativni
direktorat EIB za spremljanje operacij zunaj EU (Ops B). V primeru poslabšanja
bonitetne ocene in/ali neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti se pogodbene
pravice presojajo za vsak primer posebej. V skladu s smernicami o kreditnih
tveganjih se po potrebi izvajajo ukrepi za zmanjšanje tveganj. Poleg tega je v primeru
obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, zagotovljeno, da se
jamstva pravočasno nadomestijo oziroma sprejmejo ustrezni ukrepi. Sklad za spodbujanje naložb se je takoj odzval na dogajanja
na finančnih trgih po septembru 2008, in sicer z okrepitvijo ureditve za
spremljanje in upravljanje tveganj. V ta namen je direktorat EIB aprila 2011 za
spremljanje operacij zunaj EU ustanovil neodvisno enoto za spremljanje, ki
poroča neposredno generalnemu direktorju, njena naloga pa je finančno
in pogodbeno spremljanje posojil. Njen cilj je spodbujati izmenjavo informacij
med oddelki in predlaganje postopkov za poročanje in operativno
upravljanje v obdobjih finančne krize, da se po potrebi omogoči hitro
odzivanje. 3.2.3.3
Razčlenitev
kreditne kvalitete glede na vrsto posojilojemalcev V spodnjih razpredelnicah je prikazana razčlenitev
kreditne kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na dan
31. decembra 2012 in 31. decembra 2011 glede na ocene posojil na
podlagi izpostavljenosti podpisanih posojil (izplačanih in
neizplačanih). Na dan 31. decembra 2012 (v tisoč EUR) || || Visoka kakovost || Standardna kakovost || Najmanjše sprejemljivo tveganje || Visoko tveganje || Brez ocene || Skupaj || || A do B– || C || D+ || D– ali manj || || Posojilojemalec || Banke || 50 000 || 24 342 || 21 864 || 529 325 || 337 014 || 962 545 Podjetja || 7 466 || 8 006 || – || 605 672 || – || 621 144 Javne institucije || – || – || – || 70 480 || – || 70 480 Države || – || – || – || 241 155 || – || 241 155 Skupaj || || 57 466 || 32 348 || 21 864 || 1 446 632 || 337 014 || 1 895 324 Na dan 31. decembra 2011 (v tisoč EUR) || || Visoka kakovost || Standardna kakovost || Najmanjše sprejemljivo tveganje || Visoko tveganje || Brez ocene || Skupaj || || A do B– || C || D+ || D– ali manj || || Posojilojemalec || Banke || 50 002 || 9 674 || 39 966 || 356 629 || 351 476 || 807 747 Podjetja || 3 917 || 5 279 || – || 635 825 || – || 645 021 Javne institucije || – || – || – || 38 761 || – || 38 761 Države || – || – || – || 242 723 || – || 242 723 Skupaj || || 53 919 || 14 953 || 39 966 || 1 273 938 || 351 476 || 1 734 252 3.2.3.4
Porazdeljenost
tveganj pri posojilih in terjatvah 3.2.3.4.1
Geografska
razčlenitev Na podlagi države posojilojemalca je mogoče portfelj
Sklada za spodbujanje naložb razčleniti po naslednjih geografskih regijah
(v tisoč EUR): Država posojilojemalca || 31.12.2012 || 31.12.2011 Regionalno – AKP || 84 051 || 99 543 Uganda || 140 833 || 117 035 Regionalno – Zahodna Afrika || 33 856 || 14 161 Mozambik || 137 745 || 126 666 Mavretanija || 65 670 || 43 427 Etiopija || 81 666 || 84 266 Dominikanska republika || 67 991 || 66 118 Kenija || 131 566 || 65 611 Kamerun || 72 525 || 60 706 Zambija || 18 772 || 43 294 Demokratična republika Kongo || 28 415 || 8 980 Nigerija || 14 383 || 28 691 Regionalno – pacifiške države || 17 767 || 20 603 Regionalno – osrednja Afrika || 10 431 || 12 109 Jamajka || 71 027 || 59 317 Madagaskar || – || 1 253 Mauritius || 11 302 || 12 732 Gana || 5 642 || 7 812 Angola || 10 009 || 13 598 Trinidad in Tobago || 1 483 || 1 002 Burkina Faso || 10 727 || 12 588 Malavi || 4 950 || 5 833 Nova Kaledonija || 4 198 || 4 673 Ruanda || 9 641 || 11 197 Niger || 4 146 || 3 950 Francoska Polinezija || 2 631 || 3 131 Bocvana || – || – Senegal || 5 837 || 10 329 Lesoto || 3 827 || 3 902 Vanuatu || 3 639 || 3 917 Belize || 13 || 103 Grenada || 2 477 || 2 698 Gabon || 1 011 || 1 509 Togo || 52 644 || 53 224 Zelenortski otoki || 27 073 || 28 405 Džibuti || 762 || 777 Haiti || 4 654 || – Sveta Lucija || 2 916 || – Skupaj || 1 146 280 || 1 033 160 3.2.3.4.2
Razčlenitev
po industrijskih sektorjih V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev
posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po industrijskih sektorjih
posojilojemalcev. Posli, ki se pred izplačilom končnemu
upravičencu najprej izplačajo finančnemu posredniku, so
prikazani v okviru globalnih posojil (v tisoč EUR). Industrijski sektor posojilojemalca || 31.12.2012 || 31.12.2011 Globalna posojila in pogodbe o zastopstvu || 252 662 || 218 912 Letalske družbe in proizvodnja zrakoplovov || 13 || 103 Letališča in sistemi upravljanja zračnega prometa || 30 480 || 31 052 Osnovni material in rudarstvo || 168 911 || 135 573 Kemikalije, umetne mase in farmacevtski izdelki || – || 20 400 Pitna voda, čiščenje vode || 38 697 || 33 247 Elektrika, premog in drugo || 409 090 || 358 745 Prehranska veriga || – || 1 244 Investicijsko blago/trajno potrošno blago || 3 827 || 3 902 Pomorski promet in drugo || 5 819 || 6 214 Obdelava materialov, gradbeništvo || 24 154 || 29 025 Papirna industrija || 4 747 || 4 840 Ceste in avtoceste || 73 921 || 62 856 Telekomunikacije || 18 427 || 24 963 Terciarni sektor in drugo || 115 532 || 102 084 Skupaj || 1 146 280 || 1 033 160 3.2.3.5
Zaostanki
pri odplačevanju posojil Zneski v zaostanku se ugotavljajo, spremljajo in
sporočajo v skladu z vrsto postopkov, imenovanih „smernice za spremljanje
zamud pri plačilih“. Za spremljanje zneskov v zaostanku in poročanje o njih
je načeloma pristojen oddelek za zamude pri plačilih Direktorata za
upravljanje in prestrukturiranje transakcij pri EIB. Oddelek za zamude pri
plačilih pripravi mesečno poročilo o neplačanih obrokih
posojil Sklada za spodbujanje naložb, vključno z razpredelnico, ki
prikazuje več kot osemdnevne zaostanke pri odplačevanju in njihovo primerjavo
med posameznimi meseci. V mesečnem poročilu so natančno opisani
že sprejeti ali predvideni ukrepi po državah, posojilih in obrokih. Poleg tega oddelek pripravi mesečno poročilo o
več kot 90-dnevnih zamudah pri odplačilu posojil in ga pošlje Evropski
komisiji. Upravnemu odboru EIB se dvakrat letno predloži zbirna tabela o
posojilih z več kot 30- in več kot 90-dnevnimi zaostanki ter
poročilo, ki vključuje primerjalne podatke o letnem in polletnem
gibanju zaostankov. Zaostanke pri odplačevanju zadevnih posojil lahko
razčlenimo na naslednji način (v tisoč EUR): || Pojasnilo || Posojila in terjatve 31.12.2012 || Posojila in terjatve 31.12.2011 Knjigovodska vrednost || || 1 146 280 || 1 033 160 || || || Posamične oslabitve || || || Bruto znesek || || 110 767 || 112 662 Popravek zaradi oslabitve || 7 || –45 144 || –48 816 Knjigovodska vrednost posamičnih oslabitev || || 65 623 || 63 846 || || || Skupinske oslabitve || || || Bruto znesek || || – || – Popravek zaradi oslabitve || || – || – Knjigovodska vrednost skupinskih oslabitev || || – || – || || || Zapadle postavke, ki niso oslabljene || || || || || || Zapadle postavke zajemajo || || || posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni || || 12 || 8 posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni || || – || 472 posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni || || – || 13 posojila in terjatve, zapadle več kot 180 dni || || – || 33 Knjigovodska vrednost zapadlih postavk, ki niso oslabljene || || 12 || 526 || || || Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti oslabljene || || 1 080 645 || 968 788 || || || Skupna knjigovodska vrednost posojil in terjatev || || 1 146 280 || 1 033 160 || || || || 3.2.4.
Kreditno
tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov Razpoložljiva sredstva se vlagajo v skladu s časovnim
načrtom izplačil po pogodbenih obveznostih Sklada za spodbujanje
naložb. Na dan 31. decembra 2012 so bile naložbe izključno v obliki
bančnih vlog in drugih kratkoročnih finančnih instrumentov. V
skladu z naložbenimi smernicami in glede na likvidnostne potrebe bi bile lahko
upravičene tudi naložbe v srednje- in dolgoročne obveznice. Pooblaščene banke ali izdajatelji morajo imeti kratkoročno
bonitetno oceno najmanj P-1/A-1/F1 (Moody’s, S&P, Fitch). Če je ocena
več kot ene bonitetne agencije različna, se upošteva najslabša ocena.
Najvišji dovoljen znesek za posamezno pooblaščeno banko ali izdajatelja je
trenutno 50 000 000 EUR (petdeset milijonov eurov). Vloge se izvršujejo s pooblaščenimi subjekti, in sicer
z zapadlostjo največ tri mesece od datuma sklenitve posla in do zgornje
meje kreditne izpostavljenosti. Na dan 31. decembra 2012 in 31. decembra 2011 so imele vse
bančne vloge in kratkoročni komercialni zapisi Sklada po oceni
bonitetne agencije Moody’s najmanj oceno P-1. Ocena P-2 na dan 31. decembra
2011 je bila posledica znižanja ocene ene nasprotne stranke 21. decembra 2011. Spodnja razpredelnica prikazuje stanje bančnih vlog,
vključno z obračunanimi obrestmi (v tisoč EUR): Najnižja kratkoročna bonitetna ocena (v skladu z lestvico agencije Moody's) || Najnižja dolgo- ročna bonitetna ocena (v skladu z lestvico agencije Moody's) || 31.12.2012 || 31.12.2011 P-1 || Aa1 || 43 400 || 10 % || – || – P-1 || Aa2 || – || – || 28 622 || 6 % P-1 || Aa3 || 130 901 || 29 % || 105 547 || 24 % P-1 || A1 || 83 500 || 18 % || 117 603 || 26 % P-1 || A2 || 198 179 || 43 % || 179 938 || 40 % P-2 || A3 || – || – || 17 441 || 4 % Skupaj || || 455 980 || 100 % || 449 151 || 100 % 3.2.5.
Kreditno
tveganje iz naslova izvedenih finančnih instrumentov 3.2.5.1
Strategija
upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih Kreditno tveganje, povezano z izvedenimi finančnimi
instrumenti, pomeni izgubo, ki bi jo utrpela stranka, če nasprotna stranka
v poslu ne bi mogla izpolniti svojih pogodbenih obveznosti. Obseg kreditnega
tveganja iz naslova izvedenih finančnih instrumentov je odvisen od
več dejavnikov (npr. obresti in deviznih tečajev), običajno pa
predstavlja le manjši del njihove nominalne vrednosti. V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad
za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih
poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih
pozicij, izraženih v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih. Vse posle
zamenjave izvrši EIB z zunanjo nasprotno stranko. Pogoji zamenjav so
določeni v istih krovnih pogodbah o zamenjavi (master swap agreements) in
sporazumih o zavarovanju tveganj (credit support annexes), podpisanih med EIB
in njenimi zunanjimi nasprotnimi strankami. 3.2.5.2
Merjenje
kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih Vsi posli zamenjave, ki jih izvrši EIB in so povezani s
Skladom za spodbujanje naložb, se obravnavajo v skladu z istim pogodbenim
okvirom in z uporabo istih metodologij, kot se uporabljajo za posle z
izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih EIB izvrši za lastne namene. O
upravičenosti nasprotnih strank v poslih zamenjave odloča EIB na
podlagi enakih pogojev za upravičenost, kot se uporabljajo za njene
splošne namene v zvezi s posli zamenjave. EIB meri izpostavljenost kreditnemu tveganju, povezanemu s
posli zamenjave in posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s pristopoma
neto tržne izpostavljenosti (net market exposure – NME) in potencialne
prihodnje izpostavljenosti (potential future exposure – PFE) za poročanje
in nadzor omejitev. Pristopa neto tržne izpostavljenosti in potencialne
prihodnje izpostavljenosti v celoti vključujeta izvedene finančne
instrumente, povezane s Skladom za spodbujanje naložb. Spodnja razpredelnica prikazuje
zapadlost pogodb o zamenjavi (vključene so medvalutne zamenjave in
medvalutne obrestne zamenjave, izključene pa kratkoročne valutne
zamenjave), ki so razčlenjene glede na svojo nominalno in pošteno
vrednost: Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2012 || Manj kot || 1 leto || 5 let || Več kot || Skupaj za leto 2012 (v tisoč EUR) || 1 leto || do 5 let || do 10 let || do 10 let || Nominalna vrednost || 1 480 || 9 833 || 15 253 || – || 26 566 Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost) || 71 || –528 || –3 529 || – || –3 986 Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2011 || Manj kot || 1 leto || 5 let || Več kot || Skupaj za leto 2011 (v tisoč EUR) || 1 leto || do 5 let || do 10 let || 10 let || Nominalna vrednost || 7 042 || 43 593 || 16 899 || – || 67 534 Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost) || –674 || –1 331 || –3 869 || – || –5 874 Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o
kratkoročni valutni zamenjavi zaradi zavarovanja valutnega tveganja pri
izplačilu posojil v drugih valutah kot v eurih. Kratkoročne valutne
zamenjave imajo zapadlost največ tri mesece in se redno obnavljajo. Nominalna
vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je na dan 31. decembra 2012
znašala 652 milijonov EUR, na dan 31. decembra 2011 pa
585 milijonov EUR. Poštena vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je
na dan 31. decembra 2012 znašala –2,9 milijona EUR, na dan
31. decembra 2011 pa –6,4 milijona EUR. Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o obrestni
zamenjavi zaradi zavarovanja obrestnega tveganja pri izplačanih posojilih.
Na dan 31. decembra 2012 je obstajala ena obrestna zamenjava z nominalno
vrednostjo 19,6 milijona EUR (2011: nič) in pošteno vrednostjo 0,03
milijona EUR (2011: nič). 3.2.6.
Kreditno
tveganje pri finančnih sredstvih v posesti do zapadlosti Spodnja razpredelnica prikazuje
stanje portfelja v posesti do zapadlosti, ki je v celoti sestavljen iz
obvezniških pozicij s preostalo zapadlostjo manj kot tri mesece. Najnižja kratkoročna bonitetna ocena (v skladu z lestvico agencije Moody's) || Najnižja dolgo- ročna bonitetna ocena (v skladu z lestvico agencije Moody's) || 31.12.2012 || 31.12.2011 P-2 || Baa2 || 50 143 || 51 % || – || – P-3 || Baa3 || 48 886 || 49 % || – || – Skupaj || || 99 029 || 100 % || – || – 3.3 Likvidnostno tveganje 3.3.1
Upravljanje likvidnostnega
tveganja Likvidnostno tveganje je tveganje, da bo podjetje naletelo
na težave pri izpolnjevanju obvez, povezanih s finančnimi obveznostmi, ki
so poravnane z izročitvijo denarja ali drugega finančnega sredstva. Sklad za spodbujanje naložb se financira predvsem z letnimi
prispevki držav članic (sredstva 9. in 10. ERS), poleg tega pa
še z vrnjenimi sredstvi, ki izhajajo iz poslov Sklada. Komisija ob upoštevanju
napovedi EIB v zvezi z upravljanjem in posli Sklada za spodbujanje naložb vsako
leto do 15. oktobra pripravi in posreduje Svetu poročilo o prevzetih
obveznostih, plačilih in letnem znesku vpoklicanih prispevkov
(vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami), ki jih je treba
vplačati v tekočem in naslednjih proračunskih letih. Za izračun letnih prispevkov držav članic se
analizira gibanje izplačil v okviru tekočega in načrtovanega
portfelja, ki se spremlja skozi vse leto. Pri prilagoditvi letnih likvidnostnih
potreb se upoštevajo nepredvideni dogodki, kot so predčasna
izplačila, prodaja delnic ali neizpolnitev obveznosti. Sklad za
spodbujanje naložb za dodatno zmanjšanje likvidnostnega tveganja ohranja
zadostno likvidnostno rezervo, da lahko kadar koli pokrije predvidena
izplačila, ki jih redno sporoča direktorat EIB za spremljanje
operacij zunaj EU. Zakladniška sredstva na računih, odprtih v imenu
Sklada za spodbujanje naložb, upravlja zakladniški oddelek banke v skladu z
načelom ločevanja nalog enote za trgovanje in zalednih služb. Posli
poravnave, povezani z vlaganjem teh sredstev, so v pristojnosti oddelka za
načrtovanje in poravnavo. Poleg tega je v skladu z načelom delitve nalog
odobritev nasprotnih strank ter določanje omejitev za zakladniške naložbe
in njihovo spremljanje v pristojnosti direktorata EIB za upravljanje tveganj. 3.3.2
Merjenje likvidnostnega
tveganja V tem oddelku so v razpredelnicah razčlenjene
finančne obveznosti Sklada za spodbujanje naložb po zapadlosti na podlagi
preostalega obdobja od datuma bilance stanja do pogodbenega datuma zapadlosti
(na podlagi nediskontiranih denarnih tokov). Sklad za spodbujanje naložb ima obveznosti v obliki
neizplačanih delov kredita v okviru podpisanih posojilnih pogodb,
neizplačanih delov podpisanih pogodb o vpisu kapitala/naložbah, izdanih
jamstev za posojila ali prevzetih obveznosti za subvencionirane obrestne mere
in tehnično pomoč. Časovni okvir izplačil je podvržen
precejšnji negotovosti. Pri posojilih Sklada za spodbujanje naložb je rok za
izplačilo sicer predviden, vendar se izplačila opravijo v rokih in
obsegu, ki ustrezajo napredku pri zadevnem naložbenem projektu in transakcijah
financiranja v razmeroma nestanovitnem okolju poslovanja. Kapitalske naložbe
zapadejo v plačilo takoj, ko upravljavci kapitalskega sklada izdajo
veljaven poziv za vplačilo kapitala, ki odraža napredek pri njihovih
naložbenih dejavnostih. Obdobje črpanja posojila je običajno 3 leta,
pogosto pa se podaljša še za eno ali dve leti. Na koncu obdobja črpanja
posojila običajno ostane nekoriščenih nekaj obveznosti za
izplačila, dokler niso v celoti prodane osnovne naložbe sklada, saj je
likvidnost sklada občasno lahko nezadostna za kritje plačilnih
obveznosti, ki izhajajo iz provizij in drugih odhodkov. Pri jamstvih za
posojila običajno ni posebnih obveznosti glede izplačila, razen
če upravičenec jamstvo unovči. Znesek neunovčenega jamstva
se zmanjšuje skladno s časovnim načrtom odplačevanja vsakega
posojila, zavarovanega z jamstvom. Na tej podlagi je bila ocenjena razčlenitev zapadlosti,
prikazana v spodnji razpredelnici, pri čemer je bilo za vsak primer
upoštevano pogodbeno obdobje za izplačilo z uporabo napovedi,
pripravljenih v skladu s standardno metodologijo Sklada za spodbujanje naložb
za načrtovanje likvidnosti. Kar zadeva obveznosti za izplačilo pri
pogodbah za tehnično pomoč, gre običajno za kratkoročne
pogodbe (manj kot eno leto). „Neopredeljena zapadlost“ je bila izbrana v
naslednjih primerih: obveznosti iz unovčenih in neunovčenih jamstev;
posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana, za
katera je pogodbeno obdobje za izplačilo poteklo in se pričakuje
njegovo podaljšanje; subvencionirane obrestne mere, za katere so bila od držav
članic vpoklicana sredstva za kritje prihodnjih potreb na podlagi pavšala. Likvidnostni profil izvedenih finančnih obveznosti
predstavlja pogodbene nediskontirane denarne tokove pogodb o zamenjavi,
vključno z medvalutnimi zamenjavami (CCS), medvalutnimi obrestnimi
zamenjavami (CCIRS), kratkoročnimi valutnimi zamenjavami in obrestnimi
zamenjavami. Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti || 3 mesece ali manj || Več kot 3 mesece do 1 leto || Več kot 1 leto do 5 let || Več kot 5 let || Neopredeljena zapadlost || Bruto nominalni odliv v tisoč EUR na dan 31.12.2012 Drugo (izdana jamstva, unovčena jamstva) || – || – || – || – || 26 224 || 26 224 Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana || 16 500 || 287 657 || 243 020 || – || 201 867 || 749 044 Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti || – || 26 806 || 54 958 || 7 319 || 127 987 || 217 070 Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti || 255 || 101 495 || 79 206 || – || 23 599 || 204 555 Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti || 2 000 || 8 511 || 13 109 || – || – || 23 620 Skupaj || 18 755 || 424 469 || 390 293 || 7 319 || 379 677 || 1 220 513 Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti || 3 mesece ali manj || Več kot 3 mesece do 1 leto || Več kot 1 leto do 5 let || Več kot 5 let || Neopredeljena zapadlost || Bruto nominalni odliv v tisoč EUR na dan 31.12.2011 Drugo (izdana jamstva, unovčena jamstva) || – || – || – || – || 27 909 || 27 909 Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana || 2 295 || 257 127 || 274 573 || 54 000 || 113 097 || 701 092 Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti || 2 035 || 38 424 || 38 010 || 7 666 || 178 432 || 264 567 Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti || 1 445 || 31 100 || 139 211 || – || 16 211 || 187 967 Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti || 4 564 || 16 693 || – || – || – || 21 257 Skupaj || 10 339 || 343 344 || 451 794 || 61 666 || 335 649 || 1 202 792 Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti v tisoč EUR na dan 31.12.2012 || 3 mesece ali manj || Več kot 3 mesece do 1 leto || Več kot 1 leto do 5 let || Več kot 5 let || Bruto nominalni priliv/odliv CCS in CCIRS – Prilivi || 1 238 || 7 364 || 14 498 || 5 350 || 28 450 CCS in CCIRS – Odlivi || –1 286 || –8 428 || –17 218 || –5 894 || –32 826 Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi || 649 000 || – || – || – || 649 000 Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi || –652 451 || – || – || – || –652 451 Obrestne zamenjave – Prilivi || 65 || 511 || 3 274 || 2 117 || 5 967 Obrestne zamenjave – Odlivi || – || –753 || –3 537 || –1 577 || –5 867 Skupaj || –3 434 || –1 306 || –2 983 || –4 || –7 727 || || || || || Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti v tisoč EUR na dan 31.12.2011 || 3 mesece ali manj || Več kot 3 mesece do 1 leto || Več kot 1 leto do 5 let || Več kot 5 let || Bruto nominalni priliv/odliv CCS in CCIRS – Prilivi || 9 873 || 14 365 || 19 533 || 7 430 || 51 201 CCS in CCIRS – Odlivi || –10 091 || –17 527 || –24 420 || –9 015 || –61 053 Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi || 585 000 || – || – || – || 585 000 Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi || –591 909 || – || – || – || –591 909 Skupaj || –7 127 || –3 162 || –4 887 || –1 585 || –16 761 3.4 Tržno tveganje Tržno tveganje pomeni tveganje, da bodo spremembe tržnih
cen, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev, devizni
tečaji in kreditni razmiki (ki niso povezane s spremembami bonitete
izdajatelja), vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v
finančnih instrumentih. 3.4.1.
Obrestno
tveganje Obrestno tveganje je volatilnost ekonomske vrednosti pozicij
Sklada za spodbujanje naložb ali dohodka, ki izvira iz njih, zaradi neugodnih
gibanj tržnih donosov ali časovne strukture obrestnih mer. Izpostavljenost
obrestnemu tveganju nastane, kadar imajo različna sredstva in obveznosti
različne roke za popravek obrestne mere in roke za plačilo. Sklad za spodbujanje naložb meri obrestno občutljivost
svojega posojilnega portfelja in z njim povezanih zamenjav, sklenjenih v okviru
mikro zavarovanja, z izračunom po metodi vrednosti bazične
točke. S to metodo se meri povečanje ali zmanjšanje čiste
sedanje vrednosti zadevnega portfelja na podlagi povečanja obrestnih mer
za 1 bazično točko (0,01 %) pri določenih časovnih
razredih ročnosti: „denarni trg – do eno leto“, „zelo kratko – 2 do 3
leta“, „kratko – 4 do 6 let“, „dolgo – 12 do 20 let “ ali „zelo dolgo –
več kot 21 let“. Sklad za spodbujanje naložb za izračun čiste
sedanje vrednosti posojil uporablja krivuljo financiranja v EUR (krivulja obrestne
zamenjave v EUR + pribitek, ki ga pri izposojanju plačuje EIB) za denarne
tokove, izražene v EUR in tujih valutah razen USD, ter krivuljo financiranja v
USD za denarne tokove, izražene v USD. Za izračun čiste sedanje
vrednosti zamenjav pri mikro zavarovanju Sklad za spodbujanje naložb uporablja
krivuljo obrestne zamenjave v EUR za denarne tokove, izražene v EUR, in
krivuljo obrestne zamenjave v USD za denarne tokove, izražene v USD. Kot je prikazano v spodnji razpredelnici, bi se čista
sedanja vrednost posojilnega portfelja, vključno s povezanimi zamenjavami
z mikro zavarovanjem, na dan 31.12.2012 zmanjšala za 341 000 EUR (na dan
31.12.2011 za 239 000 EUR), če bi se obrestne mere hkrati
povečale za 1 bazično točko. Vrednost bazične točke V tisoč EUR || Denarni trg || Zelo kratko || Kratko || Srednje || Dolgo || Zelo dolgo || Skupaj Stanje na dan 31.12.2012 || 1 leto || 2 do 3 leta || 4 do 6 let || 7 do 11 let || 12 do 20 let || 21 let || Skupna občutljivost posojil in zamenjav z mikro zavarovanjem || –25 || –47 || –90 || –117 || –62 || – || –341 Vrednost bazične točke (v tisoč EUR) || Denarni trg || Zelo kratko || Kratko || Srednje || Dolgo || Zelo dolgo || Skupaj Stanje na dan 31.12.2011 || 1 leto || Od 2 do 3 leta || Od 4 do 6 let || Od 7 do 11 let || 12 do 20 let || 21 let || Skupna občutljivost posojil in zamenjav z mikro zavarovanjem || –20 || –28 || –60 || –78 || –53 || – || –239 3.4.2.
Valutno
tveganje Valutno tveganje je volatilnost ekonomske vrednosti pozicij
Sklada za spodbujanje naložb ali dohodka, ki izvira iz njih, zaradi neugodnih
gibanj deviznih tečajev. Sklad je izpostavljen valutnemu tveganju, kadar obstaja
valutna neusklajenost med njegovimi sredstvi in obveznostmi. Valutno tveganje
vključuje tudi učinek nepričakovanih in neugodnih sprememb
vrednosti prihodnjih denarnih tokov, ki jih povzročajo tečajna
nihanja. 3.4.2.1
Valutno
tveganje in zakladniška sredstva Zakladniška sredstva Sklada za spodbujanje naložb so
izražena v eurih ali ameriških dolarjih. Pred valutnim tveganjem se je mogoče zavarovati z
valutnimi promptnimi ali terminskimi posli, valutnimi zamenjavami ali
medvalutnimi zamenjavami. Zakladniški oddelek EIB lahko, če oceni, da je
to potrebno in primerno, v skladu s politiko banke uporabi kateri koli drug
instrument, ki zagotavlja zavarovanje pred tržnimi tveganji, povezanimi s
finančnimi dejavnostmi Sklada za spodbujanje naložb. 3.4.2.2
Valutno
tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje
naložb Sklad za spodbujanje naložb prejme prispevke držav
članic v eurih.. Posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad, kot
tudi subvencionirane obrestne mere, so lahko izraženi v eurih, ameriških
dolarjih ali kateri koli drugi dovoljeni valuti. Izpostavljenost valutnemu tveganju (glede na referenčno
valuto – euro) nastane, če transakcije, izražene v drugih valutah kot v
eurih, niso zavarovane. V nadaljevanju so predstavljene smernice Sklada za
spodbujanje naložb za zavarovanje pred valutnim tveganjem. 3.4.2.2.1.
Zavarovanje
poslov, izraženih v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih, pred
tveganjem -
Posojila
Sklada za spodbujanje naložb, izplačana v drugih valutah kot v eurih in
ameriških dolarjih, se zavarujejo s pogodbami o medvalutni zamenjavi z enakim
finančnim profilom, kot ga ima posojilo, ki se zavaruje, pod pogojem, da
obstaja delujoč trg valutnih zamenjav. -
Za
izplačila v okviru poslov Sklada za spodbujanje naložb, ki se izvršijo v
drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih in ki niso dolgoročno
zavarovana pred tveganji, zakladniški oddelek izvrši valutni posel dva delovna
dni pred izplačilom. Obračunski tečaj, ki se uporablja za posle
Sklada, ustreza tržnemu deviznemu tečaju, ki ga prejme zakladniški
oddelek. Podobno zakladniški oddelek tudi za vračila, prejeta v drugih
valutah kot v eurih in ameriških dolarjih, po potrebi izvrši valutni posel za
zamenjavo prejetih valut. -
Neunovčena
jamstva se ne zavarujejo pred valutnim tveganjem. Jamstva, ki se unovčijo
v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih, se zavarujejo pred
tveganjem. -
Posli v
drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih, za katere zakladniški oddelek
ne more izvršiti posla za zavarovanje pred tveganji, ostanejo nezavarovani. To
vključuje tudi (sintetične) posle, ki so izraženi v domači
valuti, poravnajo pa se v eurih ali ameriških dolarjih. Sklad za spodbujanje
naložb ostane izpostavljen valutnemu tveganju, ki nastane pri tem. 3.4.2.2.2.
Zavarovanje
poslov, izraženih v ameriških dolarjih, pred tveganjem -
Skupni
izpostavljeni znesek vseh poslov Sklada za spodbujanje naložb (razen
neunovčenih jamstev), izraženih v ameriških dolarjih, se zavaruje s posli
valutne zamenjave USD/EUR, ki se obnavljajo v rednih obdobjih. Na začetku
vsakega obdobja se na podlagi načrtovanih oz. pričakovanih vrnjenih
sredstev/izplačil ocenijo denarni tokovi, ki naj bi bili v naslednjem
obdobju prejeti ali plačani v ameriških dolarjih. Nato se zapadli posli valutne
zamenjave obnovijo, pri čemer se njihov znesek prilagodi, tako da pokrije
vsaj predvidene likvidnostne potrebe v ameriških dolarjih v naslednjem obdobju.
-
Na
podlagi računovodskih izkazov se v rednih obdobjih preračuna skupna
izpostavljenost poslov v ameriških dolarjih, da se po potrebi prilagodi
zavarovanje naslednje obnovitve poslov valutne zamenjave. -
Za
zavarovanje nekaterih posojil, izraženih v ameriških dolarjih, se lahko
uporabijo tudi medvalutne zamenjave, če zakladniški oddelek presodi, da je
to primerno z operativnega vidika. -
V obdobju
obnovitve poslov se nepričakovani likvidnostni primanjkljaji v ameriških
dolarjih pokrijejo z ad hoc posli valutnih zamenjav, likvidnostni presežki pa
se vložijo v zakladniška sredstva ali zamenjajo v eure. -
Skupni
izpostavljeni in nezavarovani znesek iz poslov v ameriških dolarjih (nominalno)
ne sme v nobenem trenutku preseči 5 000 000 USD (pet milijonov
ameriških dolarjev). Ta zgornja meja se prilagodi enkrat letno. Če je
zgornja meja presežena, zakladniški oddelek ponovno zmanjša izpostavljenost pod
dovoljeno mejo s poslom valutne zamenjave. 3.4.2.3
Pozicija
v tujih valutah V spodnjih razpredelnicah je prikazana pozicija Sklada za
spodbujanje naložb v tujih valutah (v tisoč EUR): Na dan 31. decembra 2012 || EUR || USD || KES || Valute AKP/ČDO || Skupaj || || || || || SREDSTVA || || || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 424 647 || 41 921 || – || – || 466 568 Izvedeni finančni instrumenti || 1 064 || –949 || – || – || 115 Posojila in terjatve || 513 231 || 508 412 || 60 348 || 64 289 || 1 146 280 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 66 509 || 259 694 || – || 6 798 || 333 001 Terjatve do vplačnikov || 87 310 || – || – || – || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 99 029 || – || – || – || 99 029 Druga sredstva || – || – || – || 224 || 224 Sredstva skupaj || 1 191 790 || 809 078 || 60 348 || 71 311 || 2 132 527 || || || || || OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || || || Obveznosti || || || || || Izvedeni finančni instrumenti || –675 814 || 682 849 || – || – || 7 035 Odloženi prihodki || 37 560 || 248 || – || – || 37 808 Obveznosti do tretjih oseb || 312 040 || 46 || – || – || 312 086 Druge obveznosti || 905 || 19 || 14 || 215 || 1 153 Obveznosti skupaj || –325 309 || 683 162 || 14 || 215 || 358 082 Sredstva vplačnikov || || || || || Vpoklicani prispevki držav članic || 1 561 309 || – || – || – || 1 561 309 Rezerva za pošteno vrednost || 5 366 || 59 144 || – || 3 924 || 68 434 Zadržani dobički || 144 702 || – || – || – || 144 702 Sredstva vplačnikov skupaj || 1 711 377 || 59 144 || – || 3 924 || 1 774 445 Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj || 1 386 068 || 742 306 || 14 || 4 139 || 2 132 527 Valutna pozicija na dan 31. decembra 2012 || –194 278 || 66 772 || 60 334 || 67 172 || – || || || || || Na dan 31. decembra 2012 || || || || || PREVZETE OBVEZNOSTI || || || || || Neizplačana posojila in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 794 475 || 171 639 || – || – || 966 114 Unovčena jamstva || – || – || – || 6 224 || 6 224 Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč || 204 555 || – || – || – || 204 555 || || || || || POGOJNE OBVEZNOSTI || || || || || Neunovčena jamstva || 20 000 || – || – || – || 20 000 Na dan 31. decembra 2011 || EUR || USD || CAD || Valute AKP/ČDO || Skupaj || || || || || SREDSTVA || || || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 416 384 || 35 895 || – || – || 452 279 Izvedeni finančni instrumenti || 13 419 || –12 985 || – || – || 434 Posojila in terjatve || 477 340 || 501 923 || – || 53 897 || 1 033 160 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 54 287 || 186 525 || 4 303 || 6 545 || 251 660 Terjatve do vplačnikov || 87 310 || – || – || – || 87 310 Druga sredstva || 50 || – || – || 366 || 416 Sredstva skupaj || 1 048 790 || 711 358 || 4 303 || 60 808 || 1 825 259 || || || || || OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || || || Obveznosti || || || || || Izvedeni finančni instrumenti || –641 758 || 654 460 || – || – || 12 702 Odloženi prihodki || 32 689 || 314 || – || – || 33 003 Obveznosti do tretjih oseb || 329 598 || 62 || – || – || 329 660 Druge obveznosti || 691 || 19 || – || 403 || 1 113 Obveznosti skupaj || –278 780 || 654 855 || – || 403 || 376 478 Sredstva vplačnikov || || || || || Vpoklicani prispevki držav članic || 1 281 309 || – || – || – || 1 281 309 Rezerva za pošteno vrednost || 41 750 || – || – || – || 41 750 Zadržani dobički || 125 722 || – || – || – || 125 722 Sredstva vplačnikov skupaj || 1 448 781 || – || – || – || 1 448 781 Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj || 1 170 001 || 654 855 || – || 403 || 1 825 259 Valutna pozicija na dan 31. decembra 2011 || –121 211 || 56 503 || 4 303 || 60 405 || – || || || || || Na dan 31. decembra 2011: || || || || || PREVZETE OBVEZNOSTI || || || || || Neizplačana posojila in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 761 319 || 204 340 || – || – || 965 659 Unovčena jamstva || – || – || – || 7 909 || 7 909 Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč || 209 223 || || – || – || 209 223 POGOJNE OBVEZNOSTI || || || || || Neunovčena jamstva || 20 000 || – || – || – || 20 000 3.4.2.4
Analiza
občutljivosti na spremembo deviznih tečajev (v tisoč EUR) Na dan poročanja je bila največja čista
izpostavljenost spremembam deviznih tečajev čista izpostavljenost v
USD. Na dan 31. decembra 2012 bi sprememba deviznega tečaja EUR/USD v
višini +/– 10 % pomenila spremembo sredstev vplačnikov v višini 6 682
EUR oz. –6 682 EUR (na dan 31. decembra 2011 pa v višini 5 650 EUR oz. –5 650
EUR). 3.4.2.5
Devizni
tečaji Za določitev bilance stanja na dan 31. decembra
2012 in 31. decembra 2011 so bili uporabljeni naslednji devizni tečaji: || 31. december 2012 || 31. december 2011 Valute držav, ki niso članice EU || || Dominikanski peso (DOP) || 53,1220 || 49,8498 Fidžijski dolar (FJD) || 2,3417 || 2,3630 Haitijski gurd (HTG) || 55,7265 || 52,1645 Kenijski šiling (KES) || 113,68 || 109,53 Mavretanska uguija (MRO) || 393,99 || 372,52 Mauricijska rupija (MUR) || 40,19 || 37,43 Ruandski frank (RWF) || 811,83 || 771,76 Ugandski šiling (UGX) || 3 549 || 3 205 Ameriški dolar (USD) || 1,3194 || 1,2939 CFA-frank (XAF/XOF) || 655,957 || 655,957 Južnoafriški rand (ZAR) || 11,1727 || 10,4830 3.4.3.
Tveganje
v zvezi s ceno lastniških instrumentov (v tisoč EUR) Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov je
tveganje, da se bo poštena vrednost lastniških instrumentov znižala zaradi
sprememb v ravni delniških indeksov in vrednosti posameznih naložb v lastniški
kapital. Sklad za spodbujanje naložb je izpostavljen tveganju v zvezi
s ceno lastniških instrumentov prek svojih naložb tveganega kapitala, tj.
neposrednih naložb v kapital in naložb v sklade tveganega kapitala. Za naložbe v lastniške instrumente se uporablja ocenjevalni
postopek. Vsaka naložba se oceni na podlagi več meril, ki jih lahko
razvrstimo v tri glavne skupine: upravljanje, poslovni načrt in struktura.
Ocene na podlagi posameznih meril se nato združijo v skupno oceno naložbe, ki
odraža njeno splošno moč. Tudi za izpostavljenost tveganju v zvezi s ceno lastniških instrumentov
veljajo zgornje meje, ki so določene na ravni posameznih meril in na
skupni ravni. Vrednost zgornje meje je odvisna od kakovosti naložb v lastniške instrumente. Vrednost pozicij v lastniških instrumentih, ki ne kotirajo
na borzi, ni zlahka na voljo za stalno spremljanje in nadzor. Pri takih
pozicijah so eden najboljših razpoložljivih pokazateljev cene, izračunane
z ustreznimi tehnikami vrednotenja. Učinek na sredstva vplačnikov Sklada za
spodbujanje naložb (kot posledica spremembe poštene vrednosti portfelja za
prodajo razpoložljivih lastniških instrumentov) zaradi 10-odstotnega znižanja
delniških indeksov in vrednosti posameznih naložb v lastniške instrumente, pri
čemer so vse ostale spremenljivke konstantne, je znašala –33 300 EUR
na dan 31. decembra 2012 in –25 166 na dan 31. decembra 2011. 4
Poštena vrednost sredstev in obveznosti V spodnji razpredelnici je prikazana primerjava
knjigovodske in poštene vrednosti po kategorijah sredstev in obveznosti Sklada
za spodbujanje naložb, izkazanih v računovodskih izkazih (v tisoč
EUR): || Knjigovodska vrednost 31.12.2012 || Poštena vrednost 31.12.2012 || Knjigovodska vrednost 31.12.2011 || Poštena vrednost 31.12.2011 Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti || || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 333 001 || 333 001 || 251 660 || 251 660 Izvedeni finančni instrumenti || 115 || 115 || 434 || 434 Skupaj || 333 116 || 333 116 || 252 094 || 252 094 || || || || Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti || || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 466 568 || 466 568 || 452 279 || 452 279 Posojila in terjatve || 1 146 280 || 1 226 409 || 1 033 160 || 1 022 679 Terjatve do vplačnikov || 87 310 || 87 310 || 87 310 || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 99 029 || 98 805 || – || – Druga sredstva || 224 || 224 || 416 || 416 Skupaj || 1 799 411 || 1 879 316 || 1 573 165 || 1 562 684 Sredstva skupaj || 2 132 527 || 2 212 432 || 1 825 259 || 1 814 778 || || || || Obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti || || || || Izvedeni finančni instrumenti || 7 035 || 7 035 || 12 702 || 12 702 Skupaj || 7 053 || 7 053 || 12 702 || 12 702 || || || || Obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti || || || || Odloženi prihodki || 37 808 || 37 808 || 33 003 || 33 003 Obveznosti do tretjih oseb || 312 086 || 312 086 || 329 660 || 329 660 Druge obveznosti || 1 153 || 1 153 || 1 113 || 1 113 Skupaj || 351 047 || 351 047 || 363 776 || 363 776 Obveznosti skupaj || 358 082 || 358 082 || 376 478 || 376 478 Za določitev poštene vrednosti sredstev in obveznosti
se uporabljajo v nadaljevanju opisane metodologije in predpostavke. §
Sredstva, katerih poštena
vrednost približno ustreza njihovi knjigovodski vrednosti Predpostavlja se, da knjigovodska vrednost sredstev in
obveznosti, ki so likvidna ali imajo kratkoročno zapadlost (manj kot tri
mesece), približno ustreza njihovi pošteni vrednosti. §
Sredstva in obveznosti,
izkazana po pošteni vrednosti Objavljene kotacije cen na delujočem trgu so prvi vir
za določitev poštene vrednosti finančnega instrumenta, vendar so
zaradi naložbenega obsega portfelja Sklada za spodbujanje naložb redko na
voljo. Poštena vrednost instrumentov, katerih tržna cena ni znana, se oceni z
metodami vrednotenja ali modeli, in sicer po možnosti na podlagi podatkov
opazovanega trga, ki veljajo na dan bilance stanja. V spodnji razpredelnici so razčlenjena finančna
sredstva, označena po pošteni vrednosti z metodo vrednotenja.
Različne ravni so opredeljene na naslednji način: -
raven 1:
objavljene kotacije cen (neprilagojene) na delujočih trgih, -
raven 2:
drugi vhodni podatki razen objavljenih kotacij cen, vključenih v raven
1, ki jih je mogoče za zadevno sredstvo opazovati neposredno (tj. kot
cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen), -
raven 3:
vhodni podatki za zadevno sredstvo, ki ne temeljijo na podatkih opazovanega
trga (podatki, ki jih ni mogoče opazovati). Na dan 31. decembra 2012 V tisoč EUR || Raven 1 || Raven 2 || Raven 3 || Skupaj Finančna sredstva || || || || Izvedeni finančni instrumenti || – || 115 || – || 115 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 11 001 || – || 322 000 || 333 001 Skupaj || 11 001 || 115 || 322 000 || 333 116 || || || || Finančne obveznosti || || || || Izvedeni finančni instrumenti || – || 7 035 || – || 7 035 Skupaj || – || 7 035 || – || 7 035 Na dan 31. decembra 2011 V tisoč EUR || Raven 1 || Raven 2 || Raven 3 || Skupaj Finančna sredstva || || || || Izvedeni finančni instrumenti || – || 434 || – || 434 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 15 214 || – || 236 446 || 251 660 Skupaj || 15 214 || 434 || 236 446 || 252 094 || || || || Finančne obveznosti || || || || Izvedeni finančni instrumenti || – || 12 702 || – || 12 702 Skupaj || – || 12 702 || – || 12 702 Sklad
za spodbujanje naložb v letu 2012 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije
poštene vrednosti z ravni 1 na raven 2 ali obratno. V
spodnjih razpredelnicah so predstavljene spremembe pri instrumentih na ravni 3
za leto, ki se je končalo 31. decembra 2012 oz. 31. decembra
2011: V tisoč EUR || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Stanje na dan 1. januarja 2012 || 236 446 Skupni dobiček ali izguba || – v poslovnem izidu || 8 133 – v drugem vseobsegajočem donosu || 15 041 Izplačila || 81 981 Povračila || –19 601 Stanje na dan 31. decembra 2012 || 322 000 V tisoč EUR || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Stanje na dan 1. januarja 2011 || 171 638 Skupni dobiček ali izguba || – v poslovnem izidu || –3 206 – v drugem vseobsegajočem donosu || 21 759 Izplačila || 67 829 Povračila || –21 574 Stanje na dan 31. decembra 2011 || 236 446 5
Denarna sredstva in njihovi ustrezniki (v
tisoč EUR) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki se lahko
razčlenijo na prejete, a še nečrpane prispevke držav članic ter
sredstva iz naslova poslovnih in finančnih dejavnosti Sklada za
spodbujanje naložb. || 31.12.2012 || 31.12.2011 Prejeti, a še nečrpani prispevki držav članic || 117 622 || 195 205 Sredstva iz naslova finančnih in poslovnih dejavnosti Sklada || 348 946 || 257 074 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki skupaj || 466 568 || 452 279 6
Izvedeni finančni instrumenti (v tisoč
EUR) Glavne sestavine izvedenih finančnih instrumentov,
razvrščenih kot sredstva v posesti za trgovanje, so: Na dan 31. decembra 2012 || Poštena vrednost || Nominalna vrednost Sredstva || Obveznosti Medvalutne zamenjave || 87 || –102 || 7 062 Medvalutne obrestne zamenjave || – || –3 971 || 19 504 Obrestne zamenjave || 28 || – || 19 568 Valutni terminski posli || – || –2 962 || 652 451 Izvedeni finančni instrumenti skupaj || 115 || –7 035 || 698 585 || || || Na dan 31. decembra 2011 || Poštena vrednost || Nominalna vrednost Sredstva || Obveznosti Medvalutne zamenjave || 434 || –953 || 29 376 Medvalutne obrestne zamenjave || – || –5 355 || 38 158 Valutni terminski posli || – || –6 394 || 585 000 Izvedeni finančni instrumenti skupaj || 434 || –12 702 || 652 534 7
Posojila in terjatve (v tisoč EUR) Glavne sestavine posojil in terjatev so: || Globalna posojila (*) (*) || Prednostni dolg || Podrejeni dolg || Skupaj Nominalno na dan 1. januarja 2012 || 225 365 || 716 350 || 128 679 || 1 070 394 Izplačila || 79 015 || 154 003 || – || 233 018 Odpisi || –947 || –1 206 || – || –2 153 Povračila || –39 967 || –71 368 || –4 145 || –115 480 Kapitalizirane obresti || – || –117 || 9 739 || 9 622 Tečajne razlike || –8 780 || –7 692 || –493 || –16 965 Nominalno na dan 31. decembra 2012 || 254 686 || 789 970 || 133 780 || 1 178 436 || || || || Oslabitve na dan 1. januarja 2012 || –7 609 || –16 372 || –24 835 || –48 816 Oslabitve, izkazane v izkazu vseobsegajočega donosa || –835 || –292 || – || –1 127 Oslabitve odpisov || 947 || 1 206 || – || 2 153 Razveljavitev oslabitev || 910 || 814 || – || 1 724 Tečajne razlike || 93 || 348 || 480 || 921 Oslabitve na dan 31. decembra 2012 || –6 494 || –14 296 || –24 355 || –45 145 || || || || Odplačna vrednost || –1 641 || –3 984 || –82 || –5 707 Obračunane obresti || 5 246 || 9 244 || 4 206 || 18 696 Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2012 || 251 797 || 780 934 || 113 549 || 1 146 280 || || || || || (*) vključno s pogodbami o zastopstvu || Globalna posojila (*) || Prednostni dolg || Podrejeni dolg || Skupaj Nominalno na dan 1. januarja 2011 || 246 500 || 542 322 || 123 910 || 912 732 Izplačila || 25 689 || 211 351 || 0 || 237 040 Odpisi || 0 || 0 || –2 000 || –2 000 Povračila || –48 554 || –51 712 || –4 144 || –104 410 Kapitalizirane obresti || 0 || 459 || 10 053 || 10 512 Tečajne razlike || 1 730 || 13 930 || 860 || 16 520 Nominalno na dan 31. decembra 2011 || 225 365 || 716 350 || 128 679 || 1 070 394 || || || || Oslabitve na dan 1. januarja 2011 || –15 006 || –18 056 || –44 023 || –77 085 Oslabitve, izkazane v izkazu vseobsegajočega donosa || –1 746 || –1 514 || –773 || –4 033 Oslabitve odpisov || 0 || 0 || 2 000 || 2 000 Razveljavitev oslabitev || 9499 || 3263 || 18 723 || 31 485 Tečajne razlike || – 356 || – 65 || – 762 || –1 183 Oslabitve na dan 31. decembra 2011 || –7 609 || –16 372 || –24 835 || –48 816 || || || || Odplačna vrednost || –1 700 || –3 428 || – 99 || –5 227 Obračunane obresti || 3 498 || 9 499 || 3 812 || 16 809 Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2011 || 219 554 || 706 049 || 107 557 || 1 033 160 || || || || || (*) vključno s pogodbami o zastopstvu 8
Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (v
tisoč EUR) Glavne sestavine za prodajo razpoložljivih finančnih
sredstev so: || Skladi tveganega kapitala || Neposredne naložbe v kapital || Skupaj Stroški na dan 1. januarja 2012 || 182 692 || 36 565 || 219 257 Izplačila || 56 007 || 25 974 || 81 981 Povračila/prodaja || –19 570 || –31 || –19 601 Tečajne razlike pri povračilih/prodaji || 1 581 || –678 || 903 Stroški na dan 31. decembra 2012 || 220 710 || 61 830 || 282 540 || || || Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2012 || 29 781 || 11 969 || 41 750 Čista sprememba neiztrženih dobičkov in izgub || 29 540 || –2 856 || 26 684 Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2012 || 59 321 || 9 113 || 68 434 || || || Oslabitve na dan 1. januarja 2012 || –6 887 || –2 460 || –9 347 Oslabitve, izkazane v izkazu vseobsegajočega donosa med letom || –7 976 || –951 || –8 927 Tečajne razlike pri oslabitvah || 133 || 168 || 301 Oslabitve na dan 31. decembra 2012 || –14 730 || –3 243 || –17 973 || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2012 || 265 301 || 67 700 || 333 001 || Skladi tveganega kapitala || Neposredne naložbe v kapital || Skupaj Stroški na dan 1. januarja 2011 || 142 932 || 33 350 || 176 282 Izplačila || 59 579 || 8 250 || 67 829 Povračila/prodaja || –20 236 || –4 735 || –24 971 Tečajne razlike pri povračilih/prodaji || 417 || –300 || 117 Stroški na dan 31. decembra 2011 || 182 692 || 36 565 || 219 257 || || || Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2011 || 11 335 || 13 235 || 24 570 Čista sprememba neiztrženih dobičkov in izgub || 18 446 || –1 266 || 17 180 Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2011 || 29 781 || 11 969 || 41 750 || || || Oslabitve na dan 1. januarja 2011 || –2 || –6 022 || –6 024 Oslabitve, izkazane v izkazu vseobsegajočega donosa med letom || – raven 888: || – || –6 888 Uporaba oslabitev, izkazanih v izkazu vseobsegajočega donosa v preteklih letih || 2 || 3 714 || 3 716 Tečajne razlike pri oslabitvah || 1 || –152 || –151 Oslabitve na dan 31. decembra 2011 || –6 887 || –2 460 || –9 347 || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2011 || 205 586 || 46 074 || 251 660 9
Terjatve do vplačnikov (v tisoč EUR) Glavne sestavine terjatev do vplačnikov so || 31.12.2012 || 31.12.2011 Vpoklicani, a neplačani prispevki držav članic || 87 310 || 87 310 Terjatve do vplačnikov skupaj || 87 310 || 87 310 10
Finančna sredstva v posesti do zapadlosti (v
tisoč EUR) Portfelj sredstev v posesti do zapadlosti sestavljajo
obveznice v borzni kotaciji s preostalo zapadlostjo manj kot tri mesece na dan
poročanja. Spodnja razpredelnica prikazuje gibanja portfelja sredstev v
posesti do zapadlosti: Stanje na dan 1. januarja 2012 || – Pridobitve || 98 278 Amortizacija premije/diskontiranje || –210 Sprememba obračunanih obresti || 961 Stanje na dan 31. decembra 2012 || 99 029 11
Druga sredstva (v tisoč EUR) Glavne sestavine drugih sredstev so: || 31.12.2012 || 31.12.2011 Terjatve do EIB || 7 || 59 Finančna jamstva || 217 || 357 Terjatve v zvezi z izplačili za tehnično pomoč || 337 || – Oslabitve terjatev v zvezi z izplačili za tehnično pomoč (glej pojasnilo 20) || –337 || – Druga sredstva skupaj || 224 || 416 12
Odloženi prihodki (v tisoč EUR) Glavne sestavine odloženih prihodkov so: || 31.12.2012 || 31.12.2011 Odložene subvencionirane obrestne mere || 37 387 || 32 744 Odložene opravnine (provizije) za posojila in terjatve || 421 || 259 Odloženi prihodki skupaj || 37 808 || 33 003 13
Obveznosti do tretjih oseb (v tisoč EUR) Glavne sestavine obveznosti do tretjih oseb so: || 31.12.2012 || 31.12.2011 Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB || 36 202 || 38 011 Druge obveznosti iz poslovanja do EIB || 8 904 || 219 Še neizplačane subvencionirane obrestne mere, ki so obveznost do držav članic || 266 980 || 291 430 Obveznosti do tretjih oseb skupaj || 312 086 || 329 660 14
Druge obveznosti (v tisoč EUR) Glavne sestavine drugih obveznosti so: || 31.12.2012 || 31.12.2011 Finančna jamstva || 215 || 294 Drugo || 938 || 819 Druge obveznosti skupaj || 1 153 || 1 113 || || 15
Vpoklicani prispevki držav članic (v
tisoč EUR) Država članica || Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb || Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram || Prispevka skupaj || Vpoklicano, a neplačano (*) Avstrija || 41 375 || 10 168 || 51 543 || 2 650 Belgija || 61 203 || 15 041 || 76 244 || 3 920 Danska || 33 412 || 8 211 || 41 623 || 2 140 Finska || 23 107 || 5 679 || 28 786 || 1 480 Francija || 379 399 || 93 237 || 472 636 || 24 300 Nemčija || 364 722 || 89 630 || 454 352 || 23 360 Grčija || 19 516 || 4 796 || 24 312 || 1 250 Irska || 9 680 || 2 379 || 12 059 || 620 Italija || 195 788 || 48 115 || 243 903 || 12 540 Luksemburg || 4 528 || 1 113 || 5 641 || 290 Nizozemska || 81 500 || 20 028 || 101 529 || 5 220 Portugalska || 15 145 || 3 722 || 18 867 || 970 Španija || 91 180 || 22 407 || 113 588 || 5 840 Švedska || 42 624 || 10 4757 || 53 099 || 2 730 Združeno kraljestvo || 198 130 || 48 690 || 246 820 || – Skupaj na dan 31. decembra 2012 || 1 561 309 || 383 691 || 1 945 000 || 87 310 Skupaj na dan 31. decembra 2011 || 1 281 309 || 383 691 || 1 665 000 || 87 310 (*) Svet je 20. novembra 2012 določil znesek
finančnih prispevkov, ki jih je morala vsaka država članica
plačati do 21. januarja 2013. 16
Pogojne in prevzete obveznosti (v tisoč EUR) || 31.12.2012 || 31.12.2011 || || Prevzete obveznosti || || Neizplačana posojila || 749 044 || 701 092 Neizplačane obveznosti v zvezi s finančnimi sredstvi, razpoložljivimi za prodajo || 217 070 || 264 567 Unovčena jamstva || 6 224 || 7 909 Subvencije in tehnična pomoč || 228 175 || 209 223 || || Pogojne obveznosti || || Neunovčena jamstva || 20 000 || 20 000 || || Skupaj || 1 220 513 || 1 202 792 17
Čisti prihodki od obresti in podobni prihodki
(v tisoč EUR) Glavne sestavine prihodkov od obresti in podobnih prihodkov
so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 1 678 || 5 518 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 36 || – Posojila in terjatve || 64 060 || 50 800 Subvencionirane obrestne mere || 1 729 || 3 243 Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj || 67 503 || 59 561 Glavne sestavine odhodkov za obresti in podobnih odhodkov
so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Izvedeni finančni instrumenti || –1 114 || –940 Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj || –1 114 || –940 18
Čisti prihodki od opravnin (provizij) (v
tisoč EUR) Glavne sestavine prihodkov od opravnin (provizij) so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Opravnine (provizije) od posojil in terjatev || 1 710 || 1 894 Opravnine (provizije) od finančnih jamstev || 191 || 255 Drugo || 33 || – Prihodki od opravnin (provizij) skupaj || 1 934 || 2 149 Glavne sestavine odhodkov za opravnine (provizije) so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Provizije, plačane tretjim osebam v zvezi z za prodajo razpoložljivimi finančnimi sredstvi || –292 || –144 Odhodki za opravnine (provizije) skupaj || –292 || –144 19
Čisti iztrženi dobički iz naslova za
prodajo razpoložljivih finančnih sredstev (v tisoč EUR) Glavne sestavine čistih iztrženih dobičkov iz
naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev so: || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Čisti prihodki iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 70 || 16 254 Prihodki od dividend || 975 || 974 Čisti iztrženi dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 1 045 || 17 228 20
Oslabitev drugih sredstev (v tisoč EUR) V obdobju poročanja je Sklad za spodbujanje naložb
izvršil plačilo za tehnično pomoč v višini 638 EUR, ki zaradi
goljufivega ravnanja nasprotne stranke ni prišlo do končnega
upravičenca. Po pravnem posredovanju je Sklad za spodbujanje naložb uspel
izterjati znesek v višini 301 EUR, preostali znesek pa je bil knjižen kot
terjatev. Ker je na dan poročanja verjetnost, da bo Sklad za spodbujanje
naložb kdaj uspel izterjati preostali dolgovani znesek, ocenjena kot nizka, je
bil preostali znesek v višini 337 EUR knjižen kot oslabitev v
vseobsegajočem donosu Sklada. 21
Splošni upravni odhodki (v tisoč EUR) Splošni upravni odhodki pomenijo dejanske stroške EIB pri
upravljanju Sklada za spodbujanje naložb, zmanjšane za prihodke, ustvarjene iz
naslova običajnih provizij za ocene, ki jih EIB neposredno zaračuna
strankam Sklada za spodbujanje naložb. || Od 1.1.2012 || Od 1.1.2011 || do 31.12.2012 || do 31.12.2011 Dejanski stroški EIB || –38 390 || –39 937 Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb || 2 188 || 1 931 Čisti splošni upravni odhodki || –36 202 || –38 006 Po začetku veljavnosti spremenjenega Sporazuma o
partnerstvu iz Cotonouja 1. julija 2008 države članice ne krijejo več
splošnih upravnih odhodkov. 22
Dogodki po datumu bilance stanja Po datumu bilance stanja ni bilo pomembnih dogodkov, ki bi
lahko zahtevali razkritje ali popravke v računovodskih izkazih z dne 31.
decembra 2012. PRILOGA K DELU I – POGLAVJE 2 (POROČILO O
FINANČNEM IZVRŠEVANJU): STANJE PO DRŽAVAH IN PO INSTRUMENTIH Pojasnila
k razpredelnicam: · Številka „0,00“
označuje, da je ustrezni znesek med –4 999 EUR in 4 999 EUR.
Če ni navedena nobena številka, pomeni, da je znesek enak nič.
Države z
ničelnim saldom v vseh stolpcih niso prikazane v razpredelnicah. · Postavka „Vse države
AKP/ČDO“ se nanaša na projekte, ki zajemajo več držav, a se ne
financirajo iz sredstev za regionalno sodelovanje. · Postavka „Odhodki za
finančne posle in upravni odhodki“ se nanaša na projekte, ki se
financirajo iz obresti ERS ali iz sredstev za upravne odhodke. [1] UL
L 247, 9.9.2006. [2] Vsi zneski so zaokroženi na milijon
eurov. Zaradi zaokroževanja se lahko zgodi, da se vsote nekaterih
finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo. Zneski, prikazani z
vrednostjo 0, pomenijo zneske, nižje od 500 000 EUR. Za zneske,
ki so dejansko enaki nič, je vpisan pomišljaj (–). [3] Kratkoročne terjatve brez
terjatev, povezanih z rednimi prispevki in sofinanciranjem. [4] Kratkoročne
obveznosti brez obveznosti, povezanih z rednimi prispevki in sofinanciranjem. [5] ROP – regionalni okvirni program [6] NOP – nacionalni okvirni program [7] V skladu s členom 153
finančne uredbe za 10. ERS je zakladnica prikazana v bilanci stanja
10. ERS. Različni bančni računi so opisani v poglavju 6
(upravljanje finančnih tveganj). [8] Ta sredstva so razpoložljivi zneski
za Demokratično republiko Kongo v skladu z določbami Odločbe
Sveta 2003/583/ES. Določena so za posebne namene in za to državo
upravičenko. [9] UL L 156, 29.5.1998, str. 3–106. [10] UL L 247, 9.9.2006. [11] Sklep Sveta 2011/315/EU z dne
23. maja 2011 o dodelitvi sredstev, prerazporejenih iz projektov v okviru
devetega in prejšnjih evropskih razvojnih skladov, za razvojno sodelovanje v
Južnem Sudanu. [12] UL L 247, 9.9.2006. [13] Nedodeljena sredstva
prejšnjih ERS vključujejo saldo sredstev Sysmin, ki so bila s Sklepom
Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2000 določena na 410 926 milijonov EUR. Sklep
Komisije PE/410/2001 vključuje ta sredstva v načrtovanje programov za
nacionalne okvirne dodelitve (del B) v okviru Finančnega protokola k
Sporazumu o partnerstvu AKP-ES.