This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011SC0819
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the Czech Republicand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the Czech Republic, 2011-2014
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the Czech Republicand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the Czech Republic, 2011-2014
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the Czech Republicand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the Czech Republic, 2011-2014
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the Czech Republicand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the Czech Republic, 2011-2014
Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Češke za leto 2011
in mnenje Sveta
o dopolnitvi konvergenčnega programa Češke za obdobje 2011–2014 SVET EVROPSKE UNIJE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1],
zlasti člena 9(3) Uredbe, ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2], ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog
Evropske komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast,
imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih
politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih
je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in
konkurenčnost. (2)
Svet je 13. julija 2010 sprejel
priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in
Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
zaposlovalne politike držav članic[3], ki sta združena v
„integriranih smernicah“. Države članice so bile pozvane, naj upoštevajo
integrirane smernice v svojih nacionalnih ekonomskih in zaposlovalnih
politikah. (3)
Komisija je 12. januarja 2011 sprejela
prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla ekonomskega
upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega
usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. (4)
Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil
prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s
sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi
letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po
prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in fiskalne
vzdržnosti, zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter po novih
prizadevanjih za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te
prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje
programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne programe. (5)
Češka je 29. aprila 2011 predložila
nacionalni program reform za 2011, 5. maja 2011 pa še dopolnitev
konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014. Programa sta bila ocenjena
istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. (6)
Svetovna finančna kriza je zaradi trgovinske
odprtosti češkega gospodarstva močno prizadela rast BDP in dvignila
brezposelnost na Češkem. Dejanski BDP je v letu 2009 padel za 4,1 %,
kot posledica padca izvoza in domačih investicij. Stopnja brezposelnosti
je znatno narastla s 4,4 % v letu 2008 na 7,3 % v letu 2010, stopnja
zaposlovanja pa je padla za 2 odstotni točki od leta 2008 do 2010. Vendar
sta visoka stopnja odprtosti mednarodni trgovini in hitro okrevanje glavnih
trgovskih partnerjev Češke tudi olajšala hiter povratek na 2,3-odstotno
stopnjo realne rasti BDP v letu 2010 in bosta še naprej podpirala zmerno
izboljšanje. (7)
Na podlagi ocene dopolnitve konvergenčnega
programa v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da so
makroekonomske predpostavke, na katerih temelji program, za prvi dve leti
verjetne, za naslednja leta pa preveč optimistične. Program temelji
na nižji pričakovani rasti za leto 2012 v primerjavi s pomladansko
napovedjo služb Komisije iz leta 2011, v glavnem zaradi nadaljnjega trajnega
zmanjšanja realnih odhodkov javne porabe, ki pa ni upoštevano v napovedi služb
Komisije za leto 2012, ob predpostavki, da se politika ne bo spremenila –
Program predvideva zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod 3 %
BDP v letu 2013 in nadalje do 1,9 % BDP v letu 2014. Načrtovana
konsolidacija temelji predvsem na omejevanju odhodkov. Predlagani ukrepi na
splošno zadoščajo za doseg cilja v letu 2013, kot je priporočil Svet,
vendar obstajajo tveganja za dejanski proračunski rezultat ukrepov, kot so
predstavljeni v programu. Poleg tega se zdi, da je doseganje ciljev v zadnjih
letih programa v glavnem odvisno od ugodnih cikličnih razmer in
nadaljnjega povečanja učinkovitosti javne uprave, kar bo mogoče
vse težje uresničiti. Predvideno je, da bo srednjeročni proračunski
cilj dosežen po koncu programskega obdobja. Povprečni letni fiskalni napor
v obdobju 2010–2013 je nižji od vrednosti 1 % BDP, ki jo v skladu s
postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne
2. decembra 2009 priporoča Svet. (8)
V programu je določen jasen cilj, da se
primanjkljaj v javnih financah do leta 2013 zmanjša pod vrednost 3 % BDP.
Izziv bo zagotoviti, da ukrepi, na katerih temelji pot zmanjšanja primanjkljaja
v letih 2011–2013, kot tudi v letih po tem, ne ogrozijo dolgoročne rasti,
zlasti z zagotavljanjem sredstev za izobraževanje ter javne raziskave in
razvoj, in da zagotovijo ustrezno rezervo za povečanja odhodkov zaradi
demografskega razvoja. (9)
Strategija proračunske konsolidacije zajema
ukrepe, ki vplivajo na prihodke iz DDV: nižja stopnja DDV se bo po načrtih
dvignila v letih 2012 in 2013, medtem ko se bo višja stopnja znižala v letu
2013. Vlada namerava tudi povečati število podjetij, ki so zavezanci za
DDV od leta 2013. V skladu s programom bi te spremembe morale povzročiti
dvig davčnih prihodkov za 0,7 % BDP v letu 2012 in nato za 0,1 %
BDP v letu 2013. Poleg tega se zdi, da obstajajo nadaljnje možnosti za
povečanje prihodkov iz posrednih davkov, ki so v letu 2010 znašali
11,8 % BDP, v primerjavi s povprečjem EU v višini 13,4 %, in
če je mogoče davke preusmeri od dela na druga področja. Poleg
tega je ocenjeno, da je razlika med dejanskim prihodkom od DDV in
teoretično obveznostjo iz naslova DDV znatno nad povprečjem EU, kar
utemeljuje potrebo po ukrepih, ki bodo izboljšali spoštovanje davčnih
predpisov. (10)
Ker se predvideva, da bodo proračunske
posledice staranja prebivalstva precej nad povprečjem EU, je zelo pomembna
reforma pokojninskega sistema. Vlada je predlagala dva sklopa predlogov: za
prvi paket se pričakuje, da ga bo Parlament potrdil do septembra 2011,
nanaša pa se na dokladni steber pokojninskega sistema, ki je bil v
primanjkljaju od leta 2009. Med drugimi ukrepi vsebuje tudi dvig predpisane
starostne meje za upokojitev, ki bo leta 2014 poenotena na 67 let za moške in
ženske. Ta sklop sprememb parametrov gre v smer obravnave vprašanja
proračunske vzdržnosti; kljub temu se lahko zgodi, da reševanje izzivov
zaradi staranja prebivalstva ne bo zadostovalo. Drugi paket ukrepov, ki jih
vlada še ni uradno potrdila, bi obsegal uvedbo prostovoljnega drugega zasebnega
pokojninskega stebra v letu 2013, da se poveča raznolikost virov
pokojninskih prihodkov in podpre njihova bodoča primernost s spodbujanjem
razvoja zasebnih prihrankov. Vendar predlagana oblika pokojninskega stebra le
malo spodbuja k pridružitvi k shemi in lahko dejansko prispeva k
dolgoročnem pritisku, navedenem zgoraj. Stroške delovanja takih
pokojninskih skladov je treba tudi pazljivo proučiti in jih obdržati
čim nižje, da se zagotovi učinkovitost sistema. (11)
Trg dela šteje za zmerno prilagodljivega in pred svetovno
finančno krizo ni pokazal večjih pomanjkljivosti. Sedaj so nekatere
strukturne slabosti postale očitne. Glavni izziv so resne težave, s
katerimi se soočajo ženske z otroci, ko se po porodniškem dopustu ponovno
vključujejo v trg dela. To vprašanje je pomembno tudi zaradi njegovih
obsežnih posledic za gospodarstvo: daljša obdobja odsotnosti z dela, večje
razlike v zaposlenosti med spoloma in največja razlika v plačah med
spoloma med vsemi državami članicami. Zgodnje vračanje na delovno
mesto ostaja težavno kljub prizadevanjem vlade, da staršem zagotovi večjo
izbiro pri določanju dolžine starševskega dopusta. Težavo je mogoče
delno pripisati nizki pripravljenosti podjetij, da bi omogočila pogodbe o
zaposlitvi s krajšim delovnim časom, ki jih pogosto izberejo zaposleni z
majhnimi otroci v drugih državah članicah, in delno omejenim možnostim
varstva otrok po dostopnih cenah, zlasti za otroke mlajše od treh let. (12)
Medtem ko splošna stopnja brezposelnosti ostaja
nizko pod povprečjem EU, pa narašča dolgotrajna brezposelnost, zlasti
med osebami, starimi od 20 do 29 let. Zelo velike težave pri iskanju zaposlitve
imajo nizko-izobražene in slabo plačane osebe. Visok delež dolgotrajno
brezposelnih oseb je skladen s pomanjkanjem sredstev in relativno malo obsežnimi
aktivnimi politikami trga dela in nizkim deležem udeležencev rednih ukrepov
aktiviranja. (13)
Neučinkovitost v javni upravi, ki bremeni
poslovno okolje, bi bilo mogoče obravnavati z obsežnejšim izvajanjem
obstoječih strategij. Vlada je leta 2007 začela izvajati program za
„boljšo pripravo zakonodaje“ in protikorupcijsko strategijo za leti 2011–2012.
V njih so objavljeni ukrepi, ki so pomembni za izboljšanje kakovosti
češkega pravnega in regulativnega okvira, ki je po rezultatih mednarodnih
preiskav pod povprečjem EU, in okrepitev poslovnega zaupanja. Izziv
predstavlja stabilizacija javne uprave, saj pogosta in daljnosežna
preoblikovanja ovirajo njeno učinkovitost. Za to bi bilo treba sprejeti
akt o javnih uslužbencih, sprejetje katerega je bilo večkrat odloženo. Vlada
je nedavno sprejela ukrepe za povečanje preglednosti javnih naročil.
Kljub temu en element regulativnega okvira, namreč posebna vrsta delnic,
ki omogoča popolnoma anonimen prenos sredstev, predstavlja tveganje in mu
je treba nameniti pozornost. (14)
Pričakuje se, da bo kriza negativno vplivala
na potencialno rast. Izboljšanje človeškega kapitala je pomembno, kljub
visokemu deležu mladih, ki se vpišejo na univerzo. Ovira ga nezadostna kakovost
usposabljanja, kot kaže nizka ocena mednarodnih raziskav glede čeških
ustanov za terciarno izobraževanje. Poleg tega je poraba na študenta
v primerljivih cenah v zadnji četrtini držav EU in je zlasti omejena za
primarno izobraževanje. V nacionalnem reformnem programu so poudarjeni ukrepi
za vse faze izobraževanja. Zapletena reforma terciarnega izobraževanja se
pripravlja zadnjih sedem let. Zagotavljanje kakovostnega in učinkovitega
terciarnega izobraževanja je pomembno za konkurenčnost in sposobnost
razvoja. (15)
Komisija je ocenila konvergenčni program in
nacionalni reformni program Češke[4]. Glede na to, da je treba
okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU
v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena
za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi
spoštovanje pravil in smernic EU. V tem smislu Komisija meni, da je treba
nadaljevati z osredotočenostjo na fiskalno konsolidacijo in pri tem
varovati odhodke za pospeševanje rasti. Dolgoročna vzdržnost javnih financ
je v veliki meri odvisna od sposobnosti, da se sedaj izvede pokojninska
reforma. Vse večje vključevanje v trg dela, zlasti žensk, in
zaposlitvene možnosti za osebe, ki so dolgotrajno brezposelne, so bistvenega
pomena. Naslednji koraki k izboljšanju kakovosti javnih storitev in regulativnega
okvira, kot tudi kakovosti terciarnega izobraževanja, so nujni za
konkurenčnost. (16)
Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju
Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju
Evropske unije z dne 2. decembra 2009, je Svet proučil posodobitev konvergenčnega
programa Češke za leto 2011, njegovo mnenje[5] pa je zlasti
odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju.
Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet
proučil nacionalni reformni program Češke – PRIPOROČA, naj Češka v
obdobju 2011–2012 ukrepa: (1)
V letu 2011 izvede načrtovano konsolidacijo in
sprejme izravnalne ukrepe trajne narave v primeru upada prihodkov in odstopanja
pri odhodkih. Sprejme fiskalne ukrepe, kot je načrtovano v programu za
leto 2012, in podpre cilj za 2013 z bolj specifičnimi ukrepi. Naj se
izogiba zmanjševanju odhodkov na postavkah, ki spodbujajo rast, in izkoristi
razpoložljivi prostor za povišanje prihodkov iz posrednih davkov, izboljša
upoštevanje davčnih predpisov in zmanjša število davčnih utaj. (2)
Uvede celovito pokojninsko reformo za izboljšanje
dolgoročne vzdržnosti javnih financ in za zagotovitev bodoče
primernosti pokojnin. Prizadevanja naj se
osredotočijo na, prvič, nadaljnje spremembe javnega stebra,
vključno s hitrejšim višanjem zakonsko predpisane starosti za upokojitev
od načrtovanega, in sicer z določitvijo ukrepov za spodbujanje
zaposlovanja starejših delavcev; in, drugič, na razvoj zasebnih
varčevalnih shem. V tem okviru naj
zagotovi, da predvidena naložbena shema privlači široko udeležbo in da je
oblikovana tako, da upravni stroški ostanejo pregledni in nizki. (3)
Okrepi udeležbo na trgu dela, tako da za starše z
majhnimi otroci zmanjša ovire za ponovni vstop na trg dela prek povečane
razpoložljivosti in dostopa do otroškega varstva po dostopnih cenah.
Poveča privlačnost in razpoložljivost prožnejših oblik delovnih
razmerij, kot je pogodba o delu s krajšim delovnim časom. (4)
Sprejme ukrepe za okrepitev zmogljivosti javne
službe za zaposlovanje, da bi povečala kakovost in učinkovitost
usposabljanja, pomoči pri iskanju zaposlitve in posameznikom prilagojenih
storitev, tako da poveže financiranje programov z rezultati. V posvetovanju z zainteresiranimi stranmi uvede
prilagojene programe usposabljanja za starejše delavce, mlade, slabo
usposobljene delavce in druge ranljive skupine. (5)
Sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje kakovosti
javnih storitev na področjih, ki so bistvena za poslovno okolje. V tem
okviru pospeši uveljavljanje protikorupcijske strategije skladno z
določenimi cilji, sprejme akt o javnih uslužbencih za spodbujanje
stabilnosti in učinkovitosti javne uprave ter spremeni trgovinski zakonik,
da bi se odpravilo anonimno lastništvo delnic. (6)
Naj vzpostavi pregleden sistem za ocenjevanje
kakovosti akademskih institucij in ga poveže z njihovim financiranjem, da se
izboljša uspešnost terciarnega izobraževanja. V Bruslju, Za
Svet Predsednik [1] UL L 209, 2.8.1997,
str. 1. [2] UL C …, str. . [3] Ohranjene za
leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne
19. maja 2011. [4] SEC(2011) 712. [5] Predvideno v členu 9(3) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.