EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0788
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing "ERASMUS FOR ALL"The Union Programme for Education, Training, Youth and Sport
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uvedbi programa „ERASMUS ZA VSE“Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uvedbi programa „ERASMUS ZA VSE“Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport
/* COM/2011/0788 konč. - 2011/0371 (COD) */
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uvedbi programa „ERASMUS ZA VSE“Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport /* COM/2011/0788 konč. - 2011/0371 (COD) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Junija 2010 je Evropski svet potrdil
strategijo Evropa 2020, program reform, katerega cilj je s pomočjo
usklajene, celovite strategije za pametno, vključujočo in trajnostno rast
pomagati Evropi, da si bo opomogla od krize in bo po njej močnejša. Izobraževanje in usposabljanje sta v središču
pozornosti strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast in
Integriranih smernic za ekonomske politike in politike zaposlovanja držav
članic[1].
Zelo verjetno je, da brez močnega vlaganja v človeški kapital ne bo dosežen
nobeden od ciljev in krovnih ciljev strategije Evropa 2020. Pet vodilnih
pobud strategije Evropa 2020 je odvisnih od posodobitve izobraževanja in
usposabljanja: Mladi in mobilnost, Program za nova znanja in spretnosti ter
delovna mesta pa tudi Digitalna agenda, Unija inovacij in Platforma za boj
proti revščini. V svojem sporočilu „Proračun za Evropo“[2] Komisija
poudarja, da obstajajo možnosti za povečanje podpore Unije za izobraževanje in
usposabljanje, da bi dvignili raven spretnosti državljanov ter pomagali
odpraviti visoko stopnjo brezposelnosti mladih v mnogih državah članicah.
Komisija tudi poudarja, da se bo v svojem zunanjepolitičnem delovanju
osredotočala na spodbujanje in obrambo vrednot Unije v tujini, podpirala
tranzicijske in demokratične procese in krepila zunanjo razsežnost notranjih
politik. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI
STRANMI IN OCEN UČINKA Posvetovanja Obsežna posvetovanja z javnostjo in
zainteresiranimi stranmi so potekala od začetka leta 2010 do sredine
leta 2011 na področjih izobraževanja, usposabljanja, mladine in športa. Kar zadeva izobraževanje, usposabljanje in
mlade, je bilo mogoče opaziti močno usklajenost stališč med različnimi
skupinami zainteresiranih strani, s katerimi se je posvetovalo, skupni elementi
stališč pa se lahko povzamejo, kakor sledi: ·
zelo pozitivna ocena rezultatov, doseženih s
programi vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji in Erasmus Mundus; ·
potreba po razvoju bolj celostnega pristopa med
področji izobraževanja, z drugimi programi, ki se nanašajo na mlade, in med
različnimi obstoječimi programi Unije za visokošolsko izobraževanje, in sicer
medevropskimi, svetovnimi (Erasmus Mundus), regionalnimi (Tempus, Alfa,
Edulink) in dvostranskimi (na primer z ZDA in Kanado); ·
potreba po vzpostavitvi močnejših povezav med
razvojem politik in dejavnostmi, ki jih program podpira; ·
pomembnost nadaljnjega osredotočanja na kakovost,
zlasti v visokošolskem izobraževanju v Uniji in zunaj nje; ·
pomembnost vzdrževanja instrumentov Unije za
podporo formalnemu in neformalnemu učenju za mlade in potreba po izboljšanju
priznavanja učnih izidov; ·
potreba po upravni poenostavitvi in po
racionalizaciji ukrepov in prednostnih nalog; ·
potreba po izboljšanju prepoznavnosti programa. Kar zadeva šport, se lahko glavne točke, ki
jih poudarjajo zainteresirane strani, povzamejo, kakor sledi: ·
nezadostno vključevanje športnih in telesnih
dejavnosti na vseh stopnjah izobraževanja, ·
nezadostno priznavanje prostovoljne dejavnosti v športu; ·
uživanje nedovoljenih poživil kot pomemben
dejavnik, ki ogroža poštenost na športnih tekmovanjih; ·
namenjanje premalo pozornosti družbeni vrednosti
športa v primerjavi z njegovimi komercialnimi vidiki; ·
komercialni pritiski, ki ogrožajo prvotni duh športa,
ki temelji na pošteni igri. Rezultati ocen učinka Štiri ocene učinka so proučile izvajanje treh
obstoječih programov na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih (in
sicer programov vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji in Erasmus Mundus), na področju
športa pa pripravljalne dejavnosti, za katere se je že odločil proračunski
organ. Glede na podobnost ciljev, pravno podlago in
pristojnosti Unije na teh področjih vsaka ocena učinka obravnava podobne
možnosti: prenehanje obstoječih ukrepov ali programov; njihovo nadaljevanje v
sedanji obliki; znatno okrepitev njihove politične osredotočenosti; in
združevanje programov vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji in Erasmus Mundus v
en sam, poenoten program. Prednostna možnost pri vsaki od štirih ocen učinkov
je združitev v en sam program, kar je v skladu s Sporočilom Komisije o
večletnem finančnem okviru, sprejetim 29. junija 2011. Ta možnost bi
bila najbolj skladna in stroškovno učinkovita iz naslednjih glavnih razlogov: –
odziva se na potrebo po povečanem vlaganju Unije v
izobraževanje in usposabljanje v teh časih finančne in gospodarske krize, saj
je rastoče gospodarstvo odvisno od ponudbe visokokvalificiranih delavcev in od
mobilizacije znanja, spretnosti in kompetenc brezposelnih oseb; –
osredotoča se na in razvija tiste ukrepe, ki so v
sedanjih programih opredeljeni kot ukrepi, ki imajo najvišjo evropsko dodano
vrednost in največje multiplikacijske učinke, ki vodijo do oprijemljivega
učinka na evropske sisteme izobraževanja in usposabljanja ter s tem do znatno
večje donosnosti naložb; –
osredotočanje prizadevanj znotraj nove
poenostavljene programske arhitekture bo omogočilo večje sinergije med
obstoječimi programi in po različnih sektorjih izobraževanja ter tako krepilo
pristop vseživljenjskega učenja k izobraževanju in povečevalo usklajenost ter
izboljševalo dostop do možnih upravičencev s pomočjo usklajenega nabora
ključnih prečnih ukrepov; –
izven sodelovanja med samimi izobraževalnimi
institucijami daje večji poudarek bistveni vlogi izobraževanja in človeškega
kapitala za inovacije s spodbujanjem partnerstev med izobraževanjem in
podjetji, usmerjenostjo v odličnost pri poučevanju in učenju, zaposljivost in
podjetništvo; –
in nazadnje, pomeni racionalizacijo in
poenostavitev postopkov izvajanja in upravljanja, pri čemer zagotavlja
precejšne možnosti za zmanjšanje izvedbenih stroškov v primerjavi z zneskom
izvedbenih stroškov sedanjih programov (tj. vseživljenjsko učenje, Mladi v
akciji in programov sodelovanja v visokošolskem izobraževanju s tretjimi državami). Poenostavitev V okviru večletnega finančnega okvira je ena od
prednostnih nalog tega programa poudariti racionalizacijo, poenostavitev in
dodeljevanje finančnih sredstev na podlagi uspešnosti. Ta pristop se uporablja
v programu „Erasmus za vse“, temelji pa na pravilih finančne uredbe. Program bo zmanjšal število podprtih dejavnosti. V
večji meri bo uporabljal nepovratna sredstva na podlagi pavšalnih stopenj, da
bi povečal učinkovitost; uspešni primeri, kot so pavšalna nepovratna sredstva
za mobilnost študentov v okviru programa Erasmus, se bodo splošno uporabljali
za ukrepe mobilnosti. Nacionalne agencije ne bodo več upravljale individualne
mobilnosti, s čimer bo zmanjšana upravna obremenitev. Nacionalne agencije bodo postale glavna vstopna
točka za dejavnosti učne mobilnosti, odprta za udeležbo mladih, ki sodelujejo
kot študentje, pripravniki ali prostovoljci. Z združevanjem različnih programov
mednarodnega sodelovanja bo bolj uporabniku prijazno postalo tudi sodelovanje
visokošolskih institucij na mednarodni ravni. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA „Erasmus za vse“, enotni program na področju
izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa, je utemeljen na podlagi ciljev
iz členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske Unije (PDEU) in na
načelu subsidiarnosti. Člen 165 PDEU od Evropske unije zahteva
ukrepanje, da bi „prispevala k razvoju kakovostnega izobraževanja s
spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in
dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošteva odgovornost
držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa
tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost.“ Člen 166 navaja, da „Unija izvaja politiko
poklicnega usposabljanja, ki podpira in dopolnjuje dejavnost držav članic, pri
čemer v celoti upošteva njihovo odgovornost za vsebino in organizacijo
poklicnega usposabljanja“. Oba člena navajata, da morajo Unija in države
članice spodbujati sodelovanje s tretjimi državami oziroma s pristojnimi
mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja in športa (člen 165(3))
in poklicnega usposabljanja (člen 166(3)). Kakor je poudarjeno v vmesnih ocenah programov
vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji in Erasmus Mundus, izhaja evropska dodana
vrednost programa iz inovativnega in nadnacionalnega značaja opravljenih
dejavnosti ter izdelkov in partnerstev, ki jih program pomaga razvijati po
Evropi. Spodbujanje uspešnega sodelovanja med sistemi izobraževanja in
usposabljanja držav članic ter na področjih mladih in športa bi pomagalo opredeliti
in izvajati politike in prakse, ki se obnesejo in spodbujajo učenje drug od
drugega. Pri sprejemanju izvedbenih ukrepov, zlasti
tistega, ki se nanaša na dodeljevanje sredstev, Uredba predvideva uporabo
postopka pregleda v skladu z določbami iz člena 5 Uredbe (EU)
št. 182/2011. Sklepe o izbiri je še vedno treba pošiljati Evropskemu
parlamentu in odboru v vednost. Uredba uvaja tudi prenos pooblastil na podlagi
člena 290 PDEU. Uporaba tega novega pravnega instrumenta je omejena na
spremembo določb, ki se nanašajo na merila uspešnosti in ukrepe, ki jih
upravljajo nacionalne agencije. Izkušnje iz preteklih programov kažejo, da bo v
času trajanja programa morda treba revidirati določbe členov 13(7) in
22(2), ki se nanašata na merila uspešnosti oziroma na določbe o ukrepih, ki jih
upravljajo nacionalne agencije. Glavne zainteresirane strani na zadevnih
področjih so grajale nezadostno prilagodljivost programov vseživljenjsko
učenje, Mladi v akciji in Erasmus Mundus ter pomanjkanje orodij za prilagoditev
programa spreminjajočim se potrebam naše družbe. Mnenje držav članic je ustrezno upoštevano na
podlagi sistematičnega posvetovanja z izvedenci. Posvetovanje bo razširjeno na
izvedence, ki jih imenuje Evropski parlament, da bi zagotovili visoko stopnjo
zastopanosti. Komisija se bo po potrebi posvetovala tudi z ustreznimi
zainteresiranimi stranmi na zadevnih področjih. 4. POSLEDICE ZA PRORAČUN Predlog Komisije za večletni finančni okvir za
obdobje 2014–2020 predvideva 17 299 000 000 EUR
(tekoče cene) za enotni program na področju izobraževanja, usposabljanja,
mladih in športa in dodaten znesek, ki prihaja od instrumentov iz razdelka 4 in
znaša 1 812 100 000 EUR (tekoče cene). Minimalna sredstva za posamezne sektorje Da bi zagotovili, da ravni finančnih sredstev, dodeljenih
glavnim kategorijam zainteresiranih strani in upravičencem, ne bodo zmanjšane
pod ravni, zajamčene s programi vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji in
Erasmus Mundus za obdobje 2007–2013, sredstva, dodeljena glavnim sektorjem
izobraževanja med izvajanjem programa, ne smejo biti manjša od: –
visokošolsko izobraževanje: 25% –
poklicno izobraževanje in usposabljanje ter
izobraževanje odraslih: 17 %, od tega izobraževanje odraslih: 2% –
šolsko izobraževanje: 7% –
mladi: 7% 5. POVZETEK UREDBE Uredba opredeljuje določbe za nov enotni program,
ki zajema izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport, imenuje pa se „Erasmus
za vse“. Cilj programa, ki izhaja iz širokega priznavanja sektorskega programa
Erasmus, je podpirati vse sektorje izobraževanja (in sicer visokošolsko
izobraževanje, poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izobraževanje
odraslih, šolsko izobraževanje in mlade) z vidika vseživljenjskega učenja. Program „Erasmus za vse“ se osredotoča na tri
vrste ključnih ukrepov, in sicer na: nadnacionalno in mednarodno učno mobilnost
študentov, mladih, učiteljev in zaposlenih; na sodelovanje za inovacije in
dobre prakse med izobraževalnimi institucijami, tudi s sodelovanjem z organi,
ki so dejavni na področju mladih ter na podporo programom politik, in na podporo
za krepitev zmogljivosti v tretjih državah, vključno z novimi državami
pristopnicami, s posebnim poudarkom na sosednjih državah in mednarodnem dialogu
na področju politik. V skladu s Sporočilom o
proračunu za strategijo Evropa 2020 bo Erasmus za vse povezal obstoječe
mednarodne programe (Erasmus Mundus, Tempus, Edulink in Alfa) ter programe
sodelovanja z industrializiranimi državami. V ta namen bo
proračun programa dopolnjen z dodelitvijo sredstev iz različnih instrumentov
zunanjega sodelovanja. Sredstva bodo na voljo na podlagi dveh večletnih
dodelitev sredstev, ki bodo za zagotovitev stabilnosti in predvidljivosti
zajemala obdobje 4 oziroma 3 let. Te dodelitve sredstev morajo odražati
prednostne naloge zunanjih ukrepov EU, po potrebi vključno z razvojnimi cilji.
Da bi odražala pomembne spremembe prednostnih nalog politike, so lahko
prilagojena v primeru nepredvidenih okoliščin ali pomembnih političnih
sprememb. Odličnost poučevanja in raziskovanja na področju
evropskih študij je zajeta v posebnem členu o programu „Jean Monnet“. Eno
poglavje je posvečeno športu in se osredotoča na boj proti jemanju nedovoljenih
poživil, nasilju in rasizmu ter na krepitev nadnacionalnih dejavnosti za
spodbujanje dobrega upravljanja športnih organizacij. Novi finančni instrument – jamstvena shema za
posojila – je uvedena z namenom, da se študentom omogoči magistrski študij v
drugi evropski državi. Finančna sredstva za tak študij so sedaj težko dostopna,
saj nacionalna nepovratna sredstva in posojila običajno niso mednarodno
prenosljiva ali niso na voljo študentom magistrskega študija, posojila zasebnih
bank pa so predraga. Za rešitev teh težav bo EU zagotovila delno jamstvo
finančnim institucijam (bankam ali agencijam za študentska posojila), ki
soglašajo z nudenjem posojil za magistrski študij v drugih sodelujočih državah
pod ugodnimi pogoji za študente. Z vidika upravljanja bo program upravljan v skladu
z načelom posrednega upravljanja. Odgovornosti bodo deljene med državami
članicami in Komisijo. Nacionalne agencije bodo odgovorne za glavni del
sredstev, to je za večino sredstev, dodeljenih za ukrepe mobilnosti in
sodelovanje. Komisija bo na izvajalsko agencijo prenesla upravljanje večjih
projektov sodelovanja, omrežja Eurydice, dejavnosti Jean Monnet in Šport.
Komisija lahko zato na podlagi analize stroškov in koristi uporabi obstoječo
izvajalsko agencijo za izvedbo programa „Erasmus za vse“ za
obdobje 2014–2020, kakor je predvideno v Uredbi Sveta (ES)
št. 58/2003[3]
z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih
za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti. 2011/0371 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uvedbi programa „ERASMUS ZA VSE“
Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE
UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije in zlasti členov 165(4) in 166(4) Pogodbe, ob upoštevanju predloga
Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega
ekonomsko-socialnega odbora[4],
ob upoštevanju mnenja Odbora regij[5], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Sporočilo Komisije „Proračun za Evropo“[6] z dne 29. junija 2011
zahteva enoten program na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in
športa, vključno z mednarodnimi vidiki visokošolskega izobraževanja, ki bo
združil akcijski program vseživljenjsko učenje, uveden s Sklepom
št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006[7], in program Mladi v akciji,
uveden s Sklepom št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15.
novembra 2006[8],
akcijski program Erasmus Mundus, uveden s Sklepom št. 1298/2008/ES
Evropskega parlamenta in Sveta št. z dne 16. decembra 2008[9], program ALFA III, uveden z
Uredbo št. 1905/2006/ES z dne 18. decembra 2006[10], programe TEMPUS in EDULINK,
da se zagotovijo večja učinkovitost, večji strateški poudarek in sinergije, ki
jih je treba izkoristiti med različnimi vidiki enotnega programa. Poleg tega se
kot del tega enotnega programa predlaga tudi šport. (2)
Vmesna poročila o oceni obstoječih programov
vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji in Erasmus Mundus ter javno posvetovanje
o prihodnjih ukrepih Unije na področju izobraževanja, usposabljanja, pa tudi na
področju visokošolskega izobraževanja so razkrila močno in v nekaterih ozirih
naraščajočo potrebo po trajnem sodelovanju in mobilnosti na teh področjih na
evropski ravni. Ocenjevalna poročila so poudarila pomembnost oblikovanja
tesnejših povezav med programi Unije in razvojem politik na področju
izobraževanja, usposabljanja in mladih, izrazila željo po oblikovanju takih
ukrepov Unije, ki bi se lahko bolje odzivali na paradigmo vseživljenjskega
učenja, ter pozvala k pristopu pri izvajanju teh ukrepov, ki bo bolj prijazen
do uporabnika in prilagodljiv, in k odpravi razdrobljenosti programov
mednarodnega sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja. (3)
Splošna prepoznavnost med širšo javnostjo v državah
članicah in sodelujočih tretjih državah imena „Erasmus“ kot sinonima za
mobilnost udeležencev izobraževanja v Uniji govori v prid širše uporabe te
znamke s strani glavnih izobraževalnih sektorjev, ki jih program zajema. (4)
Posvetovanje z javnostjo o možnih strateških
odločitvah Unije za izvedbo nove pristojnosti Unije na področju športa in
poročilo o oceni Pripravljalnih ukrepov na področju športa sta dali koristne
namige glede prednostnih področij za ukrepanje Unije in ponazorili dodano
vrednost, ki jo lahko Unija prispeva pri podpiranju dejavnosti, katerih cilj je
ustvarjanje, skupna uporaba ter širjenje izkušenj in znanja o različnih
vprašanjih, ki vplivajo na šport na evropski ravni. (5)
Evropska strategija za pametno, trajnostno in
vključujočo rast (Evropa 2020) opredeljuje strategijo rasti Unije za
prihajajoče desetletje za podporo pametni, trajnostni in vključujoči rasti z zastavitvijo
petih ambicioznih ciljev, ki jih je treba doseči do leta 2020, zlasti zmanjšati
na področju izobraževanja stopnje osipa pod 10 % in omogočiti, da bo
najmanj 40 % oseb v starosti med 30 in 34 let imelo dokončano visokošolsko
izobrazbo[11].
To vključuje tudi vodilne pobude strategije, zlasti program „Mladi in
mobilnost“[12]
in Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta[13]. (6)
Svet Evropske unije je dne 12. maja 2009 pozval k
vzpostavitvi strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in
usposabljanju (ET 2020) z zastavitvijo štirih strateških ciljev za odzivanje na
izzive pri oblikovanju Evrope, ki temelji na znanju, in pri doseganju, da
postane vseživljenjsko učenje realnost za vse. (7)
Na podlagi členov 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske
unije, pa tudi členov 21 in 23 Listine o temeljnih pravicah, program
spodbuja enakost žensk in moških ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola,
rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne
usmerjenosti. (8)
Program mora vsebovati močno mednarodno razsežnost
zlasti glede visokošolskega izobraževanja, ne le zaradi izboljšanja kakovosti
evropskega visokošolskega izobraževanja v prizadevanjih za dosego širših ciljev
ET 2020 in privlačnosti Unije kot študijske destinacije, temveč tudi zaradi
spodbujanja razumevanja med ljudmi in prispevka k trajnostnemu razvoju
visokošolskega izobraževanja v tretjih državah. (9)
Prenovljeni okvir za Evropsko sodelovanje na
področju mladih (2010–2018)[14]
mora obravnavati vse mlade kot bogastvo v družbi in podpirati njihovo pravico,
da sodelujejo v razvoju politik, ki jih zadevajo, s pomočjo stalnega
strukturiranega dialoga med tistimi, ki odločajo, ter mladimi in mladinskimi
organizacijami na vseh ravneh. (10)
V podporo mobilnosti, enakosti in študijski odličnosti
mora Unija uvesti evropsko jamstveno shemo za posojila in tako omogočiti
študentom magistrski študij v drugi sodelujoči državi ne glede na njihovo
socialno ozadje. Ta shema mora biti na voljo finančnim institucijam, ki
soglašajo z nudenjem posojil za magistrski študij v drugih sodelujočih državah
pod ugodnimi pogoji za študente. (11)
Države članice si morajo prizadevati za sprejetje
vseh ustreznih ukrepov za odpravo pravnih in upravnih ovir za pravilno
delovanje programa. To tudi pomeni, da je treba vizume za udeležence izdajati
brez odlašanja, da se zagotovi, da noben udeleženec ne zamudi dela ali
celotnega študija, programa usposabljanja ali izmenjave, na katerega se je
prijavil, ter da se prepreči ukinjanje ukrepov in projektov mobilnosti. V
skladu s členom 19 Direktive Sveta 2004/114/ES z dne
13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za
namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega
dela[15],
so države članice spodbujane, da uvedejo skrajšane postopke sprejema. (12)
Sporočilo „Podpiranje rasti in delovnih mest –
program za posodobitev sistemov visokošolskega izobraževanja v Evropi“ določa
okvir, znotraj katerega lahko Evropska unija, države članice in visokošolske
institucije sodelujejo, da bi povečale število diplomantov, izboljšale kakovost
izobraževanja in kar najbolj povečale prispevek visokega šolstva in raziskav k
temu, da bodo naša gospodarstva in družbe po krizi močnejši. (13)
Bolonjska deklaracija, ki so jo dne
19. junija 1999 podpisali ministri za šolstvo 29 evropskih
držav, je uvedla medvladni postopek, namenjen vzpostavitvi „Evropskega
visokošolskega prostora“, kar zahteva podporo na ravni Unije. (14)
Prenovljeni københavnski proces (2011–2020) je
opredelil ambiciozno in globalno vizijo za politiko poklicnega izobraževanja in
usposabljanja v Evropi in zahteval podporo izobraževalnih programov Unije za
dogovorjene prednostne naloge, vključno z mednarodno mobilnostjo in reformami,
ki jih izvajajo države članice. (15)
Okrepiti je treba intenzivnost in obseg evropskega
sodelovanja med šolami ter intenzivnost in obseg mobilnosti šolskega osebja in
udeležencev izobraževanja, da bi se tako lotili prednostnih nalog iz Agende za
evropsko sodelovanje v šolstvu za 21. stoletje[16], in sicer izboljšati kakovost
šolskega izobraževanja v Uniji na področju razvoja kompetenc, ter da bi
izboljšali enakopravnost in vključevanje v šolske sisteme in institucije pa
tudi podprli učiteljski poklic in vodenje šol[17].
V zvezi s tem bo poseben poudarek na strateških ciljih za zmanjšanje osipa,
izboljšanje uspešnosti v osnovnih znanjih, izboljšanje udeležbe in kakovosti
predšolske vzgoje in varstva[18],
pa tudi na ciljih za krepitev strokovnih kompetenc šolskih učiteljev in šolskih
vodstvenih delavcev[19]
ter izboljšanje možnosti za izobraževanje otrok iz migrantskih družin in otrok
iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij[20].
(16)
Cilj prenovljene Evropske agende za izobraževanje
odraslih, vključene v Resolucijo Sveta z dne [….][21], je omogočiti vsem odraslim,
da razvijajo in izboljšujejo svoja znanja in spretnosti ter kompetence skozi
vse življenje, pri čemer je posebna pozornost namenjena izboljšanju ukrepov za
veliko število nizkokvalificiranih Evropejcev, ki so ciljna skupina v
strategiji Evropa 2020. (17)
Dejavnosti Evropskega mladinskega foruma,
nacionalnih informacijskih centrov za priznavanje visokošolskih diplom (NARIC),
omrežij Eurydice, Euroguidance in Eurodesk, pa tudi nacionalnih svetovalnih
služb e-Twinning, nacionalnih centrov Europass in nacionalnih informacijskih
uradov v sosednjih državah so bistvenega pomena za doseganje ciljev programa,
zlasti z zagotavljanjem Komisiji rednih in posodobljenih informacij glede
različnih področij njihove dejavnosti in z razširjanjem rezultatov programa v
Uniji in v sodelujočih tretjih državah. (18)
Okrepiti je treba sodelovanje med programom in
mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in
športa, zlasti sodelovanje s Svetom Evrope. (19)
Program mora prispevati k razvoju odličnosti
študijev evropskega povezovanja po vsem svetu, zlasti pa mora podpirati
institucije, ki imajo evropsko strukturo uporabljanja, zajemajo celotni razpon
področij politik, ki so zanimiva za Unijo, so nepridobitne organizacije in
zagotavljajo priznane akademske diplome. (20)
Sporočilo Komisije o „Razvoju evropske razsežnosti
v športu“[22]
z dne 18. januarja 2011 opredeljuje zamisli Komisije za ukrepanje na
ravni Unije na področju športa po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in
predlaga seznam konkretnih ukrepov za Komisijo in države članice v treh
splošnih poglavjih: družbena vloga športa, gospodarska razsežnost športa in
organizacija športa. (21)
Izboljšana preglednost kvalifikacij in kompetenc
ter razširjena uporaba orodij Unije morata olajšati vseevropsko mobilnost za
namene vseživljenjskega učenja in s tem prispevati k razvoju kakovostnega
izobraževanja in usposabljanja, olajšali pa bosta tudi mobilnost za poklicne
namene, tako med državami kot med sektorji. Omogočanje dostopa mladim študentom
(vključno z udeleženci poklicnega izobraževanja in usposabljanja) do metod,
praks in tehnologij, ki se uporabljajo v drugih državah, po pomagala izboljšati
njihovo zaposljivost v globalnem gospodarstvu; lahko pomaga tudi povečati
privlačnost delovnih mest z mednarodnim profilom. (22)
V ta namen se priporoča, da se razširi uporaba
Enotnega okvira za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) v
skladu s Sklepom št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15.
decembra 2004[23],
Okvira evropskih kvalifikacij (EQF) v skladu s Priporočilom Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008[24], Evropskega sistema kreditnih
točk za poklicno izobraževanje in usposabljanje (ECVET) v skladu s Priporočilom
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009[25] in Evropskega sistema za
prenos in zbiranje kreditnih točk (ECTS).Za učinkovitejše obveščanje javnosti
na splošno ter večje sinergije med dejavnostmi obveščanja, ki se izvajajo na
pobudo Komisije, prispevajo sredstva, dodeljena za dejavnosti obveščanja po tej
uredbi, tudi k horizontalnemu obveščanju o političnih prednostnih nalogah Evropske
unije, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe. (23)
Za doseganje večje učinkovitosti pri obveščanju
širše javnosti in boljše sinergije dejavnosti obveščanja na pobudo Komisije
viri, dodeljeni komunikacijskim dejavnostim iz te uredbe, prispevajo tudi h
kritju stroškov celostnega obveščanja o političnih prednostnih nalogah Evropske
unije, če so te povezane s splošnimi cilji te uredbe. (24)
Zagotoviti je treba evropsko dodano vrednost za vse
ukrepe, ki se izvajajo v okviru programa, in komplementarnost z dejavnostmi
držav članic v skladu s členom 167(4) pogodbe o delovanju Evropske unije in
drugimi dejavnostmi, zlasti na področju kulture, raziskav, industrijske in
kohezijske politike, politike širitve in zunanjih odnosov. (25)
Učinkovito upravljanje uspešnosti, vključno z
ocenjevanjem in spremljanjem, zahteva razvoj posebnih kazalnikov uspešnosti, ki
se lahko merijo v času, so realistični in odražajo logiko intervencije ter so
relevantni za ustrezno hierarhijo ciljev in dejavnosti. (26)
Ta uredba za celotno obdobje trajanje programa
določa finančni okvir, ki pomeni prednostni referenčni okvir za proračunski
organ v letnem proračunskem postopku v smislu točke (17)
Medinstitucionalnega sporazuma z dne XX/YY/201Z med Evropskim parlamentom,
Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem
upravljanju. (27)
Treba je določiti merila uspešnosti, na katerih
mora temeljiti dodeljevanje proračunskih sredstev med države članice za ukrepe,
ki jih upravljajo nacionalne agencije. (28)
Države kandidatke za pristop k Evropski Uniji in
države Efte, ki so članice EGP, lahko sodelujejo v programih Unije na podlagi
okvirnih sporazumov, sklepov Pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumov. (29)
Švicarska konfederacija lahko sodeluje v programih
Unije v skladu s sporazumom, ki bo podpisan med Unijo in to državo. (30)
Evropska komisija in visoki predstavnik Evropske
unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta v svojem Skupnem sporočilu o
novem odzivu na spreminjajoče se sosedstvo[26]
med drugim poudarila cilj, da se še bolj olajša sodelovanje sosednjih držav v
ukrepih Unije na področju mobilnosti in krepitve zmogljivosti v visokošolskem
izobraževanju in odpiranje prihodnjega programa za izobraževanje sosednjim
državam. (31)
Finančni interesi Evropske unije morajo biti skozi
celoten cikel odhodkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so
preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih,
napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi kazni.
Medtem ko potrebe po financiranju za zunanjo pomoč Unije naraščajo, gospodarski
in proračunski položaj Unije omejuje sredstva, ki so na voljo za tako pomoč.
Komisija si mora zato prizadevati za čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih
sredstev, zlasti z uporabo finančnih instrumentov z učinkom vzvoda. (32)
V svojem sporočilu „Proračun za strategijo
Evropa 2020“ z dne 29. junija 2011 je Komisija poudarila svojo zavezo, da
bo poenostavila financiranje Unije. Oblikovanje enotnega programa za
izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport mora zagotoviti bistveno
poenostavitev, racionalizacijo in sinergije pri upravljanju programa. Izvajanje
je treba še bolj poenostaviti z uporabo financiranja na podlagi pavšalov,
stroškov na enoto in pavšalnih stopenj financiranja, pa tudi z zmanjšanjem
formalnih zahtev za upravičence in države članice. (33)
Da se zagotovi hitro odzivanje na spremenjene
potrebe med celotnim trajanjem programa, je treba pooblastilo za sprejemanje
aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na
Komisijo glede določb, ki se nanašajo na merila uspešnosti in na ukrepe, ki jih
upravljajo nacionalne agencije. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim
pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, vključno na ravni
izvedencev. Komisija mora pri pripravi in sestavljanju delegiranih aktov
zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov
Evropskemu parlamentu in Svetu. (34)
Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te
uredbe, je treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. (35)
Izvedbena pooblastila v zvezi z delovnim programom
se morajo izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil
in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil
Komisije[27]. (36)
Primerno je zagotoviti pravilen zaključek programa,
zlasti glede nadaljevanja večletnih ureditev za njegovo upravljanje, kot je
financiranje tehnične in administrativne pomoči. Upravljanje ukrepov, ki do
konca leta 2013 še ne bodo dokončani v okviru predhodnih programov, mora
od 1. januarja 2014, če bo to potrebno, zagotavljati tehnično in
administrativno pomoč – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I Splošne določbe Člen 1 Področje
uporabe programa 1.
Ta uredba uvaja program za ukrepanje Unije na
področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa z nazivom „Erasmus za
vse“ (v nadaljnjem besedilu: program). 2.
Program se izvaja v obdobju od 1. januarja 2014 do
31. decembra 2020. 3.
Program zajema izobraževanje na vseh ravneh v duhu
vseživljenjskega učenja, zlasti na ravneh visokošolskega izobraževanja,
poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanja odraslih, šolskega
izobraževanja in mladih. 4.
Vključuje mednarodno razsežnost v skladu s členom
21 Pogodbe o Evropski uniji, podpirala pa bo tudi dejavnosti na področju
športa. Člen 2 Opredelitve
pojmov V tej uredbi se
uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1. „vseživljenjsko učenje“ je
vse splošno izobraževanje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, neformalno
izobraževanje in priložnostno učenje skozi vse življenje, ki izboljša znanje,
spretnosti in kompetence na osebnem, državljanskem, družbenem in/ali
zaposlitvenem področju, vključno z zagotavljanjem storitev svetovanja in
usmerjanja; 2. „neformalno okolje“ je učno
okolje, ki je pogosto načrtovano in organizirano, vendar ni del formalnega
sistema izobraževanja in usposabljanja; 3. „učna mobilnost“ je fizična
preselitev v državo, ki ni država stalnega prebivališča, zaradi študija,
usposabljanja ali drugega učenja, vključno s pripravništvom in neformalnim
učenjem, ali dejavnosti poučevanja ali udeležbe v nadnacionalni dejavnosti
strokovnega usposabljanja. Vključuje lahko pripravljalno usposabljanje v jeziku
gostitelja. Učna mobilnost zajema tudi mladinske izmenjave in nadnacionalne
dejavnosti strokovnega izpopolnjevanja, v katerih sodelujejo mladinski delavci;
4. „sodelovanje za inovativnost
in dobre prakse“ so projekti nadnacionalnega sodelovanja, ki vključujejo
organizacije, ki so dejavne na področjih izobraževanja, usposabljanja in/ali
mladih in lahko vključujejo druge organizacije; 5. „podpora za reformo politik“
je katera koli vrsta dejavnosti, katere cilj je podpora in olajšanje
posodobitve sistemov izobraževanja in usposabljanja s pomočjo procesa
političnega sodelovanja med državami članicami, zlasti odprte metode
koordinacije; 6. „virtualna mobilnost“ je
sveženj dejavnosti, podprtih z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo,
organiziranih na institucionalni ravni, ki uresničujejo ali omogočajo
mednarodne izkušnje sodelovanja v okviru poučevanja in/ali učenja; 7. „osebje“ so osebe, ki
sodelujejo bodisi na poklicni ali prostovoljni osnovi v izobraževanju,
usposabljanju ali neformalnem učenju mladih. Lahko vključuje učitelje, vodje
usposabljanj, vodje šol, mladinske delavce in drugo osebje, ki ne sodeluje v
izobraževanju; 8. „mladinski delavec“ je
poklicni delavec ali prostovoljec, ki sodeluje v neformalnem učenju; 9. „mladi“ so posamezniki, stari
od trinajst do trideset let; 10. „visokošolska institucija“ je: (a)
katera koli vrsta visokošolske institucije, ki
deluje v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso in zagotavlja pridobitev
priznanih stopenj izobrazbe ali druge priznane kvalifikacije na terciarni
ravni, ne glede na to, kako se taka institucija imenuje; (b)
katera koli institucija, ki v skladu z nacionalno
zakonodajo ali prakso zagotavlja poklicno izobraževanje ali usposabljanje na
terciarni stopnji; 11. „šola“ so vse vrste
institucij, ki zagotavljajo splošno (predšolsko, osnovnošolsko in
srednješolsko) poklicno in strokovno izobraževanje; 12. „akademska institucija“ je
izobraževalna institucija, namenjena izobraževanju in raziskavam; 13. „poklicno usposabljanje“ je
katera koli oblika začetnega poklicnega izobraževanja ali usposabljanja,
vključno s tehničnim in poklicnim poučevanjem in vajeništvom, ki prispeva k
doseganju poklicne kvalifikacije, ki jo priznavajo pristojni organi države
članice, v kateri je pridobljena, pa tudi stalno poklicno izobraževanje ali
usposabljanje, ki se ga posameznik udeleži v svojem poklicnem življenju; 14. „izobraževanje odraslih“ so
vse oblike nepoklicnega izobraževanja odraslih, in sicer formalne, neformalne
in priložnostne; 15. „skupna diploma“ pomeni
celosten študijski program, ki ga ponujata vsaj dve visokošolski instituciji,
ki privede do enotnega potrdila o diplomi, ki ga skupaj izdajo in podpišejo vse
udeležene institucije in je uradno priznano v državah, kjer se sodelujoče
institucije nahajajo; 16. „dvojna diploma/večkratna
diploma“ pomeni študijski program, ki ga ponujata vsaj dve visokošolski
instituciji (dvojna diploma) ali več visokošolskih institucij (večkratna diploma),
pri katerem študent po zaključku študija prejme ločeno potrdilo o diplomi od
vsake udeležene institucije; 17. „mladinska dejavnost“ je
zunajšolska dejavnost (kot je mladinska izmenjava, prostovoljstvo), ki jo
izvaja mlada oseba posamično ali v skupini, za katero je značilen neformalen
učni pristop; 18. „partnerstvo“ je sporazum med
skupino institucij ali organizacij v različnih državah članicah za izvajanje
skupnih evropskih dejavnosti na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih
ali vzpostavitev formalne ali neformalne mreže na ustreznem področju. Kar
zadeva šport, pomeni sporazum z eno ali več tretjimi stranmi, kot so
profesionalne športne organizacije ali sponzorji v različnih državah članicah,
zaradi pridobivanja dodatnih virov podpore za doseganje želenih rezultatov
programa; 19. „podjetje“ je katero koli
podjetje, ki se ukvarja z gospodarsko dejavnostjo v javnem ali zasebnem
sektorju ne glede na velikost, pravni status ali gospodarski sektor, v katerem
deluje, vključno s socialnim gospodarstvom; 20. „spretnosti“ so sposobnost
uporabe znanja in strokovnega znanja za izvedbo nalog in reševanje težav; 21. „kompetenca“ je dokazana
sposobnost za uporabo znanja, spretnosti in nazorov z odgovornostjo in
samostojnostjo v učnih, družbenih in poklicnih okoljih; 22. „ključne kompetence“ so
osnovni nabor znanja, spretnosti in nazorov, ki jih vsi posamezniki potrebujejo
za osebno izpolnitev in razvoj, aktivno državljanstvo, socialno vključenost in
zaposlitev; 23. „rezultati“ so kateri koli
podatki, znanje in informacije v kateri koli obliki ali katere koli vrste, ne
glede na to, ali se jih da varovati ali ne, ki so ustvarjeni med ukrepom, pa
tudi katere koli pripadajoče pravice, vključno s pravicami intelektualne
lastnine; 24. „razširjanje rezultatov“ je
javno razkritje rezultatov programa in njegovih predhodnih programov na kateri
koli ustrezen način, katerega namen je zagotoviti, da so rezultati ustrezno
priznani, predstavljeni in uresničeni v širšem merilu; 25. „odprta metoda koordinacije“
je medvladni način zagotavljanja okvira za sodelovanje med državami članicami,
katerih nacionalne politike se lahko na ta način usmerijo na določene skupne
cilje. V okviru tega programa se OMK uporablja za izobraževanje, usposabljanje
in mlade; 26. „orodja EU za preglednost“ so
instrumenti, ki pomagajo zainteresiranim stranem razumeti, ceniti in, če
ustreza, priznavati učne rezultate in kvalifikacije po vsej Uniji; 27. „sosedske države“ so države in
ozemlja, našteta v Prilogi k Uredbi št. XX/2012 Evropskega parlamenta in
Sveta z dne X LL 2012[28]
o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva: Alžirija, Armenija,
Azerbajdžan, Belorusija, Egipt, Gruzija, Izrael, Jordanija, Libanon, Libija,
Moldavija, Maroko, Okupirano palestinsko ozemlje, Sirija, Tunizija in Ukrajina.
Kakor pri dejavnostih, ki se podpirajo na področju mladih, se za sosedsko
državo šteje tudi Rusija; 28. „dvojna poklicna pot“ pomeni
kombiniranje vrhunskega športnega usposabljanja s splošnim izobraževanjem ali
delom. Člen 3 Evropska
dodana vrednost 1. Program podpira samo tiste
ukrepe in dejavnosti, ki predstavljajo možno evropsko dodano vrednost in
prispevajo k doseganju splošnih ciljev iz člena 4. 2. Evropska dodana vrednost
ukrepov in dejavnosti programa se zagotovi zlasti z: (a)
njihovim nadnacionalnim značajem, zlasti
nadnacionalno mobilnostjo in sodelovanjem, katerih cilj so dolgoročni sistemski
učinki; (b)
njihovim dopolnjevanjem in sinergijo z drugimi
nacionalnimi, mednarodnimi in drugimi programi in politikami Unije, ki
omogočajo ekonomijo obsega in kritično maso; (c)
njihovim prispevkom k učinkoviti uporabi orodij
Unije za priznavanje kvalifikacij in preglednost. Člen 4 Splošni cilj
programa 1. Cilj programa je prispevati k
ciljem strategije Evropa 2020 in strateškega okvira za izobraževanje in
usposabljanje 2020 (ET 2020), vključno z ustreznimi merili,
določenimi v navedenih instrumentih, k prenovljenemu okviru za evropsko
sodelovanje na področju mladih (2010–2018), k trajnostnemu razvoju tretjih
držav na področju visokošolskega izobraževanja in k razvoju evropske
razsežnosti v športu. 2. Cilj programa je zlasti
prispevati k doseganju naslednjih krovnih ciljev strategije Evropa 2020: (a)
zmanjšati stopnje osipa; (b)
povečati število študentov, starih od 30 do 34 let,
ki so dokončali tretjo stopnjo izobraževanja. POGLAVJE II Izobraževanje, usposabljanje in mladi Člen 5 Posebni cilji Program si prizadeva za doseganje naslednjih
posebnih ciljev na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih: (a)
izboljšati raven ključnih kompetenc in spretnosti
zlasti glede njihove ustreznosti na trgu dela in za družbo, pa tudi sodelovanje
mladih v demokratičnem življenju Evrope, zlasti s povečanimi priložnostmi za
učno mobilnost za mlade, udeležence izobraževanja, osebje in mladinske delavce,
in z okrepljenim sodelovanjem med izobraževanjem mladih in trgom dela; –
ustrezni kazalniki: –
% udeležencev, ki so povečali svoje ključne
kompetence in/ali svoje spretnosti, pomembne za njihovo zaposljivost; –
% mladih udeležencev, ki izjavljajo, da so
bolje pripravljeni za sodelovanje v družbenem in političnem življenju (b)
spodbujati izboljšanje kakovosti, inovativno
odličnost in internacionalizacijo na ravni izobraževalnih institucij, pa tudi
pri mladinskem delu, zlasti z boljšim nadnacionalnim sodelovanjem med ponudniki
izobraževanja in usposabljanja/mladinskimi organizacijami ter drugimi
interesnimi skupinami; –
ustrezni kazalnik: % organizacij, ki so sodelovale
v programu in ki so razvile/sprejele inovativne metode (c)
spodbujati nastanek evropskega prostora
vseživljenjskega učenja, sprožati politične reforme na nacionalni ravni,
podpirati posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno z
neformalnim učenjem, ter podpirati evropsko sodelovanje na področju mladih,
zlasti s povečanim političnim sodelovanjem, boljšo uporabo orodij za
priznavanje in preglednost ter z razširjanjem dobrih praks; –
ustrezni kazalnik: število držav članic, ki
izkoriščajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju svojih nacionalnih
politik (d)
izboljšati mednarodno razsežnost področij
izobraževanja, usposabljanja in mladih, zlasti v visokošolskem izobraževanju, s
povečanjem privlačnosti visokošolskih institucij Unije in podpiranjem razvojnih
ciljev Unije s spodbujanjem mobilnosti in sodelovanja med visokošolskimi
institucijami EU in tretjih držav ter s ciljno usmerjeno krepitvijo
zmogljivosti v tretjih državah; –
ustrezni kazalnik: število visokošolskih institucij
izven EU, ki sodelujejo v ukrepih mobilnosti in sodelovanja (e)
izboljšati poučevanje in učenje jezikov in
spodbujati jezikovno raznolikost; –
ustrezni kazalnik: Število udeležencev, ki so
povečali svoje jezikovne spretnosti (f)
spodbujati odličnost pri dejavnostih poučevanja in
raziskovalnih dejavnostih na področju evropskega združevanja z dejavnostmi
programa Jean Monnet po vsem svetu, kako je navedeno v členu 10; –
ustrezni kazalnik: število študentov, ki so
vključeni v usposabljanje v okviru dejavnosti Jean Monnet. Člen 6 Ukrepi
programa 1. Na področju izobraževanja,
usposabljanja in mladih si program prizadeva za doseganje svojih ciljev z
naslednjimi tremi vrstami ukrepov: (a)
učna mobilnost posameznikov, (b)
sodelovanje za inovacije in dobre prakse, (c)
podpora za reformo politik. 2. Posebne dejavnosti programa
Jean Monnet so opisane v členu 10. Člen 7 Učna mobilnost
posameznikov 1. Ukrep za učno mobilnost
posameznikov podpira: (a) nadnacionalno mobilnost študentov v
visokošolskem izobraževanju in poklicnem usposabljanju, pa tudi mladih,
vključenih v neformalne dejavnosti med sodelujočimi državami, kakor je navedeno
v členu 18. Ta mobilnost je lahko v obliki študija na partnerski instituciji,
pridobivanja delovnih izkušenj v tujini ali sodelovanja v mladinskih
dejavnostih, zlasti prostovoljstvu. Mobilnost študija na magistrski stopnji se
podpre z jamstveno shemo za študentska posojila, kakor je navedeno v členu
14(3); (b) nadnacionalno mobilnost osebja znotraj
sodelujočih držav, kakor je navedeno v členu 18. Ta mobilnost je lahko v obliki
poučevanja ali sodelovanja v dejavnostih strokovnega izpopolnjevanja v tujini; 2. Ta ukrep bo podpiral tudi
nadnacionalno mobilnost študentov, mladih in osebja v tretje države in iz njih
v zvezi z visokošolskim izobraževanjem, vključno z mobilnostjo, organizirano na
podlagi skupnih, dvojnih ali večkratnih diplom visoke kakovosti ali skupnih
razpisov, pa tudi v zvezi z neformalnim učenjem. Člen 8 Sodelovanje za
inovacije in dobre prakse 1. Ukrep za inovacije in dobre
prakse podpira: (a)
nadnacionalna strateška partnerstva med
organizacijami, vključenimi v izobraževanje, usposabljanje in/ali mladinske
dejavnosti, ali drugimi ustreznimi sektorji, ki razvijajo in izvajajo skupne
pobude in spodbujajo izmenjave izkušenj in znanja; (b)
nadnacionalna partnerstva med podjetji in
izobraževalnimi institucijami v obliki: –
koalicij znanja med visokošolskimi institucijami in
podjetji, ki spodbujajo ustvarjalnost, inovacije in podjetništvo z
zagotavljanjem ustreznih učnih priložnosti, vključno z razvijanjem novih učnih
načrtov; –
koalicije sektorskih spretnosti med ponudniki
izobraževanja in usposabljanja in podjetji, ki spodbujajo zaposljivost,
ustvarjajo nove izobraževalne programe, prilagojene sektorju, razvijajo
inovativne načine poklicnega poučevanja in usposabljanja in uvajajo v prakso
orodja za priznavanje kvalifikacij po celotni Uniji; (c)
platforme za podporo IT, vključno z e-Twinning, ki
zajemajo izobraževalne sektorje in mlade ter omogočajo vzajemno učenje,
virtualno mobilnost in izmenjavo najboljših praks ter udeležencem odpirajo
dostop do sosedskih držav. 2. Ta ukrep podpira tudi razvoj,
krepitev zmogljivosti, regionalno povezovanje, izmenjavo znanj in procese
posodabljanja prek partnerstev med visokošolskimi institucijami držav članic
Unije in tretjih držav, pa tudi v mladinskem sektorju, zlasti za vzajemno
učenje in skupne izobraževalne projekte, s spodbujanjem regionalnega
sodelovanja, zlasti s sosednjimi državami. Člen 9 Podpora za
reformo politik 1. Podpora za ukrep reforme
politik vključuje dejavnosti, sprožene na ravni Unije, ki se nanašajo na: (a)
dejavnosti, povezane z izvajanjem politične agende
Unije na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih (odprta metoda
koordinacije), pa tudi bolonjski in københavnski proces in strukturiran dialog
z mladimi; (b)
v sodelujočih državah uporabo orodij Unije za
preglednost, zlasti Europass, Evropski kvalifikacijski okvir (EQF), evropski
sistem zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS), evropski sistem kreditnih
točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) in podpiranje omrežij v
okviru celotne EU; (c)
dialog na področju politik z ustreznimi evropskimi
zainteresiranimi stranmi na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih; (d)
Evropski mladinski forum, nacionalne informacijske
centre za priznavanje visokošolskih diplom (NARIC), omrežja Eurydice,
Euroguidance in Eurodesk, nacionalne svetovalne službe e-Twinning, nacionalne
centre Europass in nacionalne informacijske urade v sosedskih državah in
pristopnih državah, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, ki ne
sodelujejo v celoti v programu. 2. Ta ukrep podpira tudi dialog
na področju politik s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Člen 10 Dejavnosti programa
Jean Monnet Cilji dejavnosti
programa Jean Monnet so: (a)
spodbujati poučevanje in raziskovanje na področju
evropskega združevanja po celotnem svetu med akademiki na posameznih strokovnih
področjih, udeleženci izobraževanja in državljani, zlasti z ustanavljanjem
kateder Jean Monnet in drugimi akademskimi dejavnostmi, pa tudi z
zagotavljanjem pomoči za druge dejavnosti, ki krepijo znanje na visokošolskih
institucijah; (b)
podpirati dejavnosti akademskih institucij ali
združenj, dejavnih na področju študijev evropskega združevanja, in podpirati
znak odličnosti Jean Monnet; (c)
podpirati naslednje evropske akademske institucije,
ki si prizadevajo za cilje evropskega pomena; (i) Evropski univerzitetni inštitut,
Firence; (ii) Evropsko akademijo (v Bruggeu in
Natolinu); (d)
spodbujati politično debato in izmenjave med
akademskim okoljem in oblikovalci politik o prednostnih nalogah politik Unije. POGLAVJE III Šport Člen 11 Posebni cilji V skladu s
splošnim ciljem si program prizadeva za doseganje naslednjih posebnih ciljev na
področju športa: (a)
spopadati se z nadnacionalnimi dejavniki, ki
ogrožajo šport, kot so uživanje prepovedanih poživil, vnaprejšnji dogovori o
rezultatih tekmovanj, nasilje, rasizem in nestrpnost; –
ustrezni kazalnik: % udeležencev, ki uporabljajo
rezultate čezmejnih projektov za boj proti dejavnikom, ki ogrožajo šport (b)
spodbujati dobro upravljanje v športu in dvojne
poklicne poti športnikov; –
ustrezni kazalnik: % udeležencev, ki uporabljajo
rezultate čezmejnih projektov za izboljšanje dobrega upravljanja in dvojne
poklicne poti (c)
spodbujati socialno vključenost, enake možnosti in
telesno dejavnost, ki izboljšuje zdravje, z večjo udeležbo v športu; –
ustrezni kazalnik: % udeležencev, ki uporabljajo
rezultate čezmejnih projektov za izboljšanje socialne vključenosti, enakih
možnosti in stopenj udeležbe. Člen 12 Dejavnosti 1. Cilji sodelovanja v športu se
dosegajo z naslednjimi nadnacionalnimi dejavnostmi: (a)
podporo nadnacionalnim projektom sodelovanja; (b)
podporo nekomercialnim evropskim športnim
prireditvam, v katerih sodeluje več evropskih držav; (c)
podporo krepitvi na dokazih temelječe osnove za
oblikovanje politik; (d)
podporo krepitvi zmogljivosti športnih organizacij;
(e)
dialogom z ustreznimi evropskimi zainteresiranimi
stranmi. 2. Podprte športne dejavnosti si
morajo po potrebi prizadevati za dodatno financiranje s pomočjo partnerskih
sporazumov s tretjimi stranmi, kot so zasebna podjetja. POGLAVJE IV Finančne določbe Člen 13 Proračun 1. Finančna sredstva za
izvajanje tega programa od 1. januarja 2014 znašajo
17 299 000 000 EUR. Za ukrepe programa se dodelijo naslednji zneski: a) 16 741 738 000 EUR za
ukrepe na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih iz člena 6(1); b) 318 435 000 EUR za dejavnosti programa
Jean Monnet iz člena 10; c) 238 827 000 EUR za ukrepe v zvezi s
športom iz Poglavja III. 2. Poleg finančnega okvira iz
odstavka 1 in za spodbujanje mednarodne razsežnosti visokega šolstva bo
ukrepom za učno mobilnost v ali iz držav, razen tistih iz člena 18(1), ter
za sodelovanje in dialog na področju politik, ki bo potekal z
organi/institucijami/organizacijami iz teh držav, dodeljenih tudi približno
1 812 100 000 EUR[29]
iz različnih zunanjih instrumentov (instrument za razvojno sodelovanje,
evropski instrument sosedstva, instrument za predpristopno pomoč, partnerski
instrument in Evropski razvojni sklad). Za uporabo navedenih sredstev se bodo
uporabljale določbe te uredbe. Sredstva bodo
na voljo v obliki 2 večletnih dodelitev, ki bodo zajemala le prva 4 oziroma
preostala 3 leta. To financiranje se bo odražalo v večletnih okvirnih programih
teh instrumentov v skladu z opredeljenimi potrebami in prednostnimi nalogami
zadevni držav. Dodelitev sredstev se lahko revidira v primeru nepredvidenih
okoliščin ali pomembnih političnih sprememb v skladu z zunanjimi prednostnimi
nalogami EU. Sodelovanje z državami, ki ne sodelujejo v programu, se lahko po
potrebi podpre z odobritvijo dodatnih sredstev iz partnerskih držav v skladu s
postopki, dogovorjenimi z navedenimi državami. 3. V skladu s pričakovano dodano
vrednostjo treh vrst ukrepov iz člena 6(1) in z načeli kritične mase,
koncentracije, učinkovitosti in uspešnosti bo znesek iz člena 13(1.a)
okvirno dodeljen, kakor sledi: –
[65 %] tega zneska se dodeli učni mobilnosti
posameznikov; –
[26 %] tega zneska se dodeli sodelovanju za
inovacije in dobre prakse; –
[4 %] tega zneska se dodeli za podporo reformi
politik; –
[3 %] tega zneska bo namenjeno za donacije za
poslovanje, dodeljene nacionalnim agencijam; –
[2 %] tega zneska bo namenjeno za upravne stroške. 4. Finančna sredstva, dodeljena
za program, lahko krijejo tudi stroške, povezane z dejavnostmi priprave,
spremljanja, kontrole, revizije in vrednotenja, ki so potrebne za upravljanje
programa in doseganje njegovih ciljev; zlasti za raziskave, sestanke
izvedencev, dejavnosti informiranja in sporočanja, vključno z obveščanjem
znotraj institucij glede prednostnih nalog politik Evropske unije, če so
povezane s splošnimi cilji te uredbe, stroške, povezane z IT, ki se osredotoča
na obdelavo in izmenjavo podatkov, skupaj z vsemi drugimi stroški za tehnično
in administrativno pomoč, ki nastanejo Komisiji v zvezi z upravljanjem
programa. 5. Dodeljena finančna sredstva
lahko krijejo tudi stroške za tehnično in pravno pomoč, potrebne, da se
zagotovi prehod med programom in ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom
št. 1720/2006/ES o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega
učenja, Sklepom št. 1719/2006/ES o uvedbi programa Mladi v akciji in
Sklepom št. 1298/2008/ES o uvedbi programa Erasmus Mundus. Po potrebi se
lahko odobrena sredstva vključijo v proračun po letu 2020 za kritje podobnih
stroškov, da se omogoči upravljanje ukrepov, ki do 31. decembra 2020 še ne bodo
dokončani. 6. Finančna sredstva za učno
mobilnost posameznikov iz člena 6(1.a), ki jih bo upravljala nacionalna
agencija, se dodelijo na podlagi prebivalstva in življenjskih stroškov v državi
članici, razdalje med glavnimi mesti držav članic in uspešnosti. Za parameter
uspešnosti je namenjeno 25 % skupnih finančnih sredstev v skladu z merili,
kakor je navedeno v odstavkih 7 in 8. 7. Dodelitev sredstev na podlagi
uspešnosti se uporablja za spodbujanje učinkovite in uspešne uporabe virov.
Merila za merjenje uspešnosti temeljijo na najnovejših razpoložljivih podatkih.
Ta merila so: (a)
raven letnih doseženih realizacij, povezanih z
dogovorjenimi cilji in rezultati; (b)
raven letno realiziranih plačil. Ta merila se
lahko med trajanjem programa revidirajo v skladu s postopkom iz člena 28
za delegirane akte. 8. Dodelitev finančnih sredstev
za leto 2014 temelji na najnovejših razpoložljivih podatkih glede
realizacij in proračunske porabe programov vseživljenjsko učenje, Mladi v
akciji in Erasmus Mundus, izvedenih do 1. januarja 2014. 9. Program lahko zagotavlja
podporo s posebnimi inovativnimi načini financiranja, zlasti tistimi iz člena
14(3). Člen 14 Posebni načini
financiranja 1. Komisija izvede finančno
podporo Unije v skladu z Uredbo št. XX/2012 [finančna uredba]. 2. Komisija lahko objavi skupne
razpise s tretjimi državami ali z njihovimi organizacijami in agencijami, da
skupaj financirajo projekte. Projekti se lahko ocenijo in izberejo s skupnimi
postopki ocenjevanja in izbora, za katere se dogovorijo sodelujoče agencije za
financiranje, v skladu z načeli iz Naslova VI Uredbe št. XX/2012[30]
[finančna uredba]. 3. Komisija zagotovi
financiranje za jamstva za posojila študentom, ki prebivajo v sodelujoči
državi, opredeljeni v členu 18(1), in ki celoten magistrski študij opravljajo v
drugi sodelujoči državi, kar se izvede prek skrbnika, pooblaščenega za izvedbo
na podlagi skrbniških sporazumov, ki določajo podrobna pravila in zahteve, ki
urejajo izvajanje finančnega instrumenta, pa tudi ustrezne obveznosti strank.
Finančni instrument je v skladu z določbami za finančne instrumente v finančni
uredbi in delegiranem aktu, ki nadomešča pravila za izvajanje. V skladu s
členom 18(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 se prihodki in
povračila, ustvarjeni z jamstvi, dodelijo finančnemu instrumentu. Ta finančni
instrument, vključno s potrebami trga in porabo, bo predmet nadzora in
ocenjevanja, kakor je določeno v členu 15(2). 4. Javni organi, pa tudi šole,
visokošolske institucije in organizacije na področju izobraževanja,
usposabljanja, mladih in športa, ki so v zadnjih dveh letih več kot 50 %
svojega letnega prihodka prejeli iz javnih virov, se štejejo, da imajo potrebno
finančno, strokovno in upravno zmogljivost za izvajanje dejavnosti v okviru
programa. Od njih se ne zahteva predložitev nadaljnjih dokazil. 5. Nepovratna sredstva za učno
mobilnost, dodeljena posameznikom, se oprostijo katerih koli davkov in
socialnih dajatev. Enaka oprostitev se uporablja za posredniške organe, ki tako
finančno podporo dodeljujejo zadevnim posameznikom. 6. Znesek iz člena [127(1)]
finančne uredbe se ne uporablja za finančno podporo za učno mobilnost,
dodeljeno posameznikom. POGLAVJE V Uspešnost, rezultati in razširjanje Člen 15 Spremljanje in
ocenjevanje uspešnosti in rezultatov 1. Komisija v sodelovanju z
državami članicami redno spremlja uspešnost in rezultate programa glede na
njegove cilje, zlasti glede: (a)
evropske dodane vrednosti iz člena 3; (b)
razdelitve finančnih sredstev v zvezi z glavnimi
sektorji izobraževanja, katere cilj je zagotoviti do konca programa
dodeljevanje finančnih sredstev, ki jamči znaten sistemski učinek. 2. Poleg stalnega spremljanja
Komisija izdela ocenjevalno poročilo najkasneje do konca leta 2017, da bi
ocenila uspešnost pri doseganju ciljev, učinkovitost programa in njegovo
evropsko dodano vrednost, na katerem bo temeljila odločitev o obnovitvi,
spremembi ali začasnem prenehanju programa. Ocena obravnava obseg za
poenostavitev, njegovo notranjo in zunanjo usklajenost, stalno ustreznost vseh
ciljev ter prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno
in vključujočo rast. Upošteva tudi rezultate ocenjevanja glede dolgotrajnega
učinka predhodnih programov (vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji, Erasmus
Mundus in drugih mednarodnih programov na področju visokošolskega
izobraževanja). 3. Brez poseganja v zahteve iz
Poglavja VII in obveznosti nacionalnih agencij iz člena 22 države članice predložijo
Komisiji poročila o izvajanju in učinkih programa do 31. marca 2017 oziroma do
30. junija 2019. Člen 16 Obveščanje in
razširjanje 1. Komisija v sodelovanju z
državami članicam zagotovi razširjanje informacij, obveščanje javnosti in
spremljanje v zvezi z ukrepi, ki jih program podpira, pa tudi razširjanje
rezultatov prejšnjih programov vseživljenjsko učenje, Erasmus Mundus in Mladi v
akciji. 2. Upravičenci projektov,
podprtih z ukrepi in dejavnostmi iz členov 6, 10 in 12, morajo zagotoviti
pravilno sporočanje in razširjanje doseženih rezultatov in učinkov. 3. Nacionalne agencije iz člena
22 razvijajo dosledno politiko za učinkovito razširjanje in izkoriščanje
rezultatov dejavnosti, podprtih v okviru ukrepov, ki jih upravljajo v okviru
programa, in pomagajo Komisiji pri splošni nalogi razširjanja informacij o
programu in njegovih rezultatih. 4. Javni in zasebni zavodi
znotraj glavnih sektorjev izobraževanja, ki jih program zajema, uporabljajo ime
„Erasmus“ za namene obveščanja in razširjanja informacij v zvezi s programom;
ime se povezuje z glavnimi sektorji izobraževanja, kakor sledi: –
„visokošolsko izobraževanje Erasmus“, povezano z
vsemi vrstami visokošolskega izobraževanja v Evropi in mednarodno, –
„usposabljanje Erasmus“, povezano s poklicnim
izobraževanjem in usposabljanjem ter izobraževanjem odraslih, –
„šole Erasmus“, povezano s šolskim izobraževanjem, –
„udeležba mladih Erasmus“, povezano z neformalnim
učenjem mladih. 5. Dejavnosti obveščanja
prispevajo tudi k obveščanju znotraj institucij o političnih prednostnih
nalogah Unije, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe. POGLAVJE VI Dostop do programa Člen 17 Dostop 1. V okviru tega programa se
lahko prijavi katera koli javna ali zasebna institucija s področja
izobraževanja, usposabljanja, mladih in množičnega športa. 2. Pri izvajanju programa si
Komisija in države članice posebej prizadevajo omogočiti udeležbo ljudem s
posebnimi težavami iz izobraževalnih, socialnih, s spolom povezanih, telesnih,
psiholoških, geografskih, ekonomskih in kulturnih razlogov. Člen 18 Sodelovanje
držav 1. V programu lahko sodelujejo
naslednje države (v nadaljnjem besedilu „sodelujoče države“): (a)
države članice; (b)
pristopne države, države kandidatke, ki so
udeležene v predpristopni strategiji, skladno s splošnimi načeli ter splošnimi
pogoji za sodelovanje navedenih držav v programih Unije, določenih v ustreznih
okvirnih sporazumih, sklepih Pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih; (c)
države Efte, ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v
skladu z določbami navedenega sporazuma; (d)
Švicarska konfederacija, pod pogojem, da je z
navedeno državo sklenjen dvostranski sporazum, ki predvideva njeno sodelovanje;
2. Za sodelujoče države, naštete
v odstavku 1, veljajo vse obveznosti in morajo izpolniti vse naloge, določene v
tej uredbi v zvezi z državami članicami. 3. Program podpira sodelovanje
partnerjev iz tretjih držav, zlasti partnerjev iz sosedskih držav, v ukrepih in
dejavnostih iz členov 6 in 10. POGLAVJE VII Sistem za upravljanje in revizijo Člen 19 Dopolnjevanje Komisija v sodelovanju
z državami članicami zagotavlja splošno skladnost in dopolnjevanje z: (a)
ustreznimi politikami Unije, zlasti politikami na
področjih kulture in medijev, zaposlovanja, zdravja, raziskav in inovacij,
podjetij, sodstva, potrošnikov, razvoja in kohezije; (b)
drugimi ustreznimi viri financiranja Unije na
področju politik izobraževanja, usposabljanja in mladih, zlasti Evropskim
socialnih skladom in drugimi finančnimi instrumenti v zvezi z zaposlovanjem in
socialno vključenostjo, Evropskim skladom za regionalni razvoj, programi za
raziskave in inovacije, pa tudi finančnimi instrumenti v zvezi s sodnim
varstvom in državljanstvom, zdravjem, programi zunanjega sodelovanja in
predpristopnimi instrumenti. Člen 20 Izvedbeni
organi Program izvajajo naslednji organi: (a)
Komisija na ravni Unije; (b)
nacionalne agencije na nacionalni ravni, ki se
vzpostavijo v sodelujočih državah iz člena 18(1). Člen 21 Nacionalni
organ 1. V enem mesecu po začetku
veljavnosti te uredbe države članice obvestijo Komisijo z uradnim obvestilom,
ki ga posredujejo njihova stalna predstavništva, o osebah, ki so zakonsko
pooblaščene, da delujejo v njihovem imenu kot „nacionalni organ“ za namene te
uredbe. Če se nacionalni organ v življenjski dobi programa zamenja, država
članica o tem takoj obvesti Komisijo po enakem postopku. 2. Države članice sprejmejo vse
ustrezne ukrepe za odstranitev pravnih in upravnih ovir za primerno delovanje
programa, vključno z upravljanjem vizumov. 3. V treh mesecih od začetka
veljavnosti te uredbe nacionalni organ določi en sam usklajevalni organ, ki se
v nadaljnjem besedilu imenuje „nacionalna agencija“. Nacionalna agencija
predloži Komisiji ustrezno predhodno oceno o izpolnjevanju pogojev, da
nacionalna agencija izpolnjuje določbe člena 55(1)(b)(vi) in člena 57(1), (2)
in (3) Uredbe št. XX/2012 in člena X njene delegirane Uredbe št. XX/2012, pa
tudi zahteve Unije glede standardov notranje kontrole za nacionalne agencije in
pravil za njihovo upravljanje finančnih sredstev programa, ki se dodelijo v
obliki nepovratnih sredstev. 4. Nacionalni organ določi
neodvisen revizijski organ iz člena 24. 5. Nacionalni organ spremlja in
nadzoruje upravljanje programa na nacionalni ravni. Preden sprejme kakršno koli
odločitev, ki lahko vpliva na upravljanje programa, zlasti glede nacionalne
agencije, pravočasno obvesti Komisijo in se z njo posvetuje. 6. Nacionalni organ temelji
svojo predhodno oceno o izpolnjevanju pogojev na svojih lastnih kontrolah in
reviziji in/ali kontrolah in revizijah, ki jih opravi neodvisni revizijski
organ iz člena 24. 7. Če je nacionalna agencija,
določena za program, ista kot nacionalna agencija, določena za predhodna
programa vseživljenjsko učenje ali Mladi v akciji, se lahko obseg kontrol in
revizij za namene predhodne ocene o izpolnjevanju pogojev omeji na zahteve, ki
so nove in prilagojene programu. 8. Če Komisija zavrne imenovanje
nacionalne agencije na podlagi svoje presoje predhodne ocene o izpolnjevanju
pogojev, nacionalni organ zagotovi, da se sprejmejo potrebni popravni ukrepi za
organ, ki je imenovan za nacionalno agencijo, da bi ta izpolnila minimalne
zahteve, ki jih je določila Komisija, ali pa določi drug organ kot nacionalno
agencijo. 9. Nacionalni organ zagotovi
ustrezno in pravočasno financiranje poslovanja nacionalne agencije, da se
zagotovi upravljanje programa ob spoštovanju ustreznih pravil Unije. 10. Na podlagi vsakoletne izjave o
zanesljivosti upravljanja nacionalne agencije, neodvisnega revizijskega mnenja
o tej izjavi in analize Komisije o izpolnjevanju pogojev in uspešnosti
nacionalne agencije, nacionalni organ do 30. oktobra vsako leto obvesti
Komisijo o svojih dejavnostih spremljanja in nadzora v zvezi s programom. 11. Nacionalni organ prevzame
odgovornost za pravilno upravljanje finančnih sredstev Unije, ki jih Komisija
prenese na nacionalno agencijo za namene podpore v obliki nepovratnih sredstev,
ki se dodelijo v okviru programa. 12. Ob kakršni koli nepravilnosti,
malomarnosti ali goljufiji, ki se lahko pripiše nacionalni agenciji, pa tudi ob
resnih pomanjkljivostih ali nekompetentnosti nacionalne agencije in če to
privede do zahtevkov Komisije do nacionalne agencije, nacionalna agencija
odgovarja Komisiji za nepovrnjena sredstva. 13. V primerih iz odstavka 12
lahko nacionalni organ ukine nacionalno agencijo na lastno pobudo ali na
zahtevo Komisije. Če želi nacionalni organ ukiniti nacionalno agencijo iz
drugih utemeljenih razlogov, o tem obvesti Komisijo najmanj šest mesecev pred
predvidenim datumom prenehanja mandata nacionalne agencije. V tem primeru se
nacionalni organ in Komisija formalno dogovorita o posebnih in časovno omejenih
prehodnih ukrepih. 14. V primeru ukinitve nacionalni
organ izvede vse potrebne kontrole glede finančnih sredstev Unije, zaupanih
ukinjeni nacionalni agenciji, in zagotovi neoviran prenos teh sredstev, pa tudi
vse dokumentacije in orodij za upravljanje, potrebnih za upravljanje programa,
na novo nacionalno agencijo. Nacionalni organ zagotovi ukinjeni nacionalni
agenciji potrebno finančno podporo za nadaljevanje izvajanja njenih pogodbenih
obveznosti do upravičencev programa in Komisije do prenosa teh obveznosti na
novo nacionalno agencijo. Člen 22 Nacionalna
agencija 1. Nacionalna
agencija: (a)
ima pravno osebnost ali je del subjekta, ki ima
pravno osebnost, in jo ureja zakonodaja zadevne države. Ministrstvo ne more
biti določeno kot nacionalna agencija; (b)
ima ustrezno zmogljivost upravljanja, osebje in
infrastrukturo za zadovoljivo izpolnitev svojih nalog, tako da je zagotovljeno
učinkovito in uspešno upravljanje programa in dobro finančno upravljanje
finančnih sredstev Unije; (c)
ima operativna in pravna sredstva za uporabo pravil
administrativnega, pogodbenega in finančnega upravljanja, določenih na ravni
Unije; (d)
zagotavlja ustrezna finančna jamstva, ki jih je po
možnosti izdal javni organ in ki ustrezajo ravni finančnih sredstev Unije, ki
jih bo morala upravljati; (e)
je imenovana za čas trajanja programa. 2. Nacionalna agencija je
odgovorna za nekatere ukrepe programa, ki se upravljajo na nacionalni ravni, v
skladu s členi 55(1)(b)(vi) Uredbe št. XXX/2012 [prihodnja finančna uredba] in
členom X delegirane uredbe št. XXX/2012 [prihodnja pravila za izvajanje]. Ti
ukrepi so: (a)
vse programske ukrepe v okviru ključnega ukrepa
„Učna mobilnost posameznikov“, z izjemo mobilnosti, organizirane na podlagi
skupnih ali dvojnih/večkratnih diplom in jamstvene sheme Unije za posojila; (b)
programski ukrep „Strateška partnerstva“ v okviru
ključnega ukrepa „Sodelovanje za inovacije in dobro prakso“; (c)
upravljanje temeljnih dejavnosti v ključnem ukrepu
„Podpora za reformo politik“. 3. Nacionalna agencija je
odgovorna za upravljanje vseh faz življenjskega cikla projektov v okviru
programskih ukrepov iz odstavka 2, možna izjema je izbor in sklep o dodelitvi
sredstev za strateško partnerstvo iz istega odstavka. 4. Nacionalna
agencija lahko upravičencem dodeli podporo v obliki nepovratnih sredstev na
podlagi sporazuma ali sklepa o nepovratnih sredstvih, kakor je določila
Komisija za zadevni programski ukrep. 5. Nacionalna agencija poroča
Komisiji in svojemu nacionalnemu organu vsako leto v skladu z določbami iz
člena 57(5) Finančne uredbe št. XX/2012. Nacionalna agencija je odgovorna za
izvedbo pripomb, ki jih izda Komisija po svoji analizi izjave nacionalne
agencije o zanesljivosti upravljanja, pa tudi neodvisnega revizijskega mnenja o
njej. 6. Brez
predhodnega pisnega soglasja nacionalnega organa in Komisije ne sme nacionalna
agencija na tretjo stran prenesti nobene naloge programa ali izvrševanja
proračuna, ki ji je dodeljena. Nacionalna agencija obdrži izključno odgovornost
za naloge, prenesene na tretjo stran. 7. V
primeru zamenjave nacionalne agencije ostane ukinjena nacionalna agencija
zakonsko odgovorna za izvajanje svojih pogodbenih obveznosti do upravičencev
programa in Komisije do prenosa teh obveznosti na novo nacionalno agencijo. 8. Nacionalna
agencija je odgovorna za upravljanje in zaključitev finančnih sporazumov, ki se
nanašajo na predhodne programe Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji
(2007–2013), ki bodo ob začetku programa še vedno odprti. Člen 23 Evropska
komisija 1. V
dveh mesecih po prejemu predhodne ocene o izpolnjevanju pogojev iz člena 21(3)
od nacionalnega organa Komisija sprejme, pogojno sprejme ali zavrne imenovanje
nacionalne agencije. Komisija ne sklene pogodbenega razmerja z nacionalno
agencijo, dokler ne sprejme predhodne izjave o izpolnjevanju pogojev. Komisija
lahko v primeru pogojnega sprejetja uporabi sorazmerne previdnostne ukrepe v
zvezi s svojim pogodbenim razmerjem z nacionalno agencijo. 2. Komisija
formalizira pravne odgovornosti v zvezi s finančnimi sporazumi, ki se nanašajo
na predhodna programa vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji (2007–2013) in ki
so še vedno odprti ob začetku programa, potem ko potrdi predhodno izjavo o
izpolnjevanju pogojev za nacionalno agencijo, določeno za program. 3. Dokument,
ki ureja pogodbeno razmerje med Komisijo in nacionalno agencijo: (a)
določa standarde notranje kontrole za nacionalne
agencije in pravila za upravljanje sredstev Unije, dodeljenih kot nepovratna
sredstva, s strani nacionalnih agencij; (b)
vključuje delovni program nacionalne agencije, ki
vsebuje naloge upravljanja nacionalne agencije, ki je deležna podpore EU; (c)
določa zahteve za poročanje za nacionalno agencijo. 4. Komisija
da nacionalni agenciji vsako leto na voljo naslednja programska finančna
sredstva: (a)
finančna sredstva za dodelitev nepovratnih sredstev
v državi članici za dejavnosti programa, upravljanje katerega je zaupano
nacionalni agenciji; (b)
finančni prispevek za naloge upravljanja programa,
ki jih izvaja nacionalna agencija. Ta se izplača v obliki pavšalne stopnje
prispevka za stroške poslovanja nacionalne agencije. Določi se na podlagi
zneska finančnih sredstev Unije, ki se dodelijo kot nepovratna sredstva,
zaupana nacionalni agenciji. 5. Komisija
določi zahteve za delovni program nacionalne agencije. Komisija ne da
programskih finančnih sredstev na voljo nacionalni agenciji, dokler ni uradno
sprejela ustreznega delovnega programa nacionalne agencije. 6. Na
podlagi zahtev za izpolnjevanje pogojev za nacionalne agencije iz
člena 21(3) Komisija pregleda nacionalni sistem za upravljanje in nadzor,
zlasti na podlagi presoje predhodne ocene izpolnjevanja pogojev nacionalnega
organa, letne izjave nacionalne agencije o zanesljivosti upravljanja in mnenja
neodvisnega revizijskega organa o njej, pri čemer ustrezno upošteva vsakoletne
informacije, ki jih prejme od nacionalnega organa glede njegovih dejavnosti
spremljanja in nadzora v zvezi s programom. 7. Potem
ko oceni letno izjavo o zanesljivosti upravljanja in mnenje neodvisnega organa
o njej, Komisija naslovi svoje mnenje in pripombe v zvezi s tem na nacionalno
agencijo in nacionalni organ. 8. V
primeru, da Komisija ne more sprejeti izjave nacionalne agencije o
zanesljivosti ali neodvisnega mnenja o njej, ali v primeru, da nacionalna
agencija pripomb Komisije ne izvaja zadovoljivo, lahko Komisija izvede katere
koli previdnostne ali popravne ukrepe, ki so potrebni, da se zavarujejo
finančni interesi Unije v skladu s členom 57(4) Finančne uredbe št.
XX/2012. 9. Komisija
z mrežo nacionalnih agencij organizira redne sestanke, da bi zagotovila
usklajeno izvajanje programa v vseh sodelujočih državah. 10. Komisija
lahko od nacionalnih organov zahteva, da določijo institucije in organe ali
vrste takih organov in organizacij, ki se štejejo za upravičene do sodelovanja
v posebnih ukrepih programa na svojih zadevnih ozemljih. Člen 24 Revizijski
organ 1. Neodvisni
revizijski organ izda revizijsko mnenje o letni izjavi o zanesljivosti
upravljanja iz člena 57(5)(d) in (e) Finančne uredbe št. XX/2012. 2. Neodvisni revizijski organ: (a)
ima potrebne strokovne kompetence za opravljanje
revizij v javnem sektorju; (b)
zagotovi pri izvajanju revizijske dejavnosti
upoštevanje mednarodno sprejetih revizijskih standardov; (c)
ni v navzkrižju interesov z ozirom na pravno osebo,
katere del je nacionalna agencija. Zlasti je neodvisen pri svojem delovanju glede
na pravno osebo, katere del je nacionalna agencija, in ne izvaja nobenih drugih
kontrol ali revizij v zvezi z ali za pravno osebo. 3. Neodvisni revizijski organ
zagotavlja Komisiji, njenim predstavnikom in Revizijskemu sodišču popoln dostop
do vseh dokumentov in poročil, na katerih temelji revizijsko mnenje, ki ga izda
v zvezi z letno izjavo nacionalne agencije o zanesljivosti upravljanja. POGLAVJE VIII Sistem nadzora Člen 25 Načela sistema
nadzora 1. Komisija sprejme ustrezne
ukrepe, s katerimi zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, financiranih na
podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Evropske unije s preventivnimi
ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim
dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih kontrol ter, če se odkrijejo
nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov in po potrebi z
učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi. 2. Komisija lahko je prav tako
odgovorna za izvajanje nadzornih kontrol v zvezi s programskimi ukrepi, ki jih
upravljajo nacionalne agencije. Določi minimalne zahteve za kontrole, ki jih
izvajajo nacionalne agencije in neodvisni revizijski organ. 3. Nacionalna agencija je
odgovorna za primarne kontrole upravičencev do nepovratnih sredstev za
programske ukrepe iz člena 22(2). Te kontrole morajo dati primerna zagotovila,
da se dodeljena nepovratna sredstva uporabljajo za predvidene namene in v
skladu z ustreznimi pravili Unije. 4. Glede finančnih sredstev
programa, prenesenih na nacionalne agencije, bo Komisija zagotovila pravilno
koordinacijo svojih kontrol z nacionalnimi organi in nacionalnimi agencijami na
podlagi načela enotne revizije in analize na podlagi tveganja. Ta določba se ne
uporablja za preiskave OLAF. Člen 26 Zaščita
finančnih interesov Evropske unije 1. Komisija ali njeni
predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi
dokumentacije in na kraju samem pri vseh upravičencih do povratnih sredstev,
izvajalcih, podizvajalcih in drugih tretjih straneh, ki so prejele finančna
sredstva Unije. Prav tako lahko izvajajo revizije in kontrole nacionalnih
agencij. 2. Evropski urad za boj proti
goljufijam (OLAF) lahko na kraju samem izvaja kontrole in preglede gospodarskih
subjektov, ki jih tako financiranje neposredno ali posredno zadeva, v skladu s
postopkom iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali obstaja
goljufija, korupcija ali katera koli druga nezakonita dejavnost, ki vpliva na
finančne interese Evropske unije v zvezi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih
sredstvih ali pogodbo v zvezi s financiranjem Unije. 3. Brez poseganja v
pododstavka 1 in 2 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in
mednarodnimi organizacijami ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih ter
pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, izrecno pooblaščajo Komisijo,
Računsko sodišče in OLAF za izvajanje takih revizij, kontrol in pregledov na
kraju samem. POGLAVJE IX Prenos pooblastil in izvedbene določbe Člen 27 Prenos
pooblastil na Komisijo Komisija ima pooblastila za sprejemanje
delegiranih aktov v skladu s členom 28 v zvezi s spremembami
člena 13(7) in člena 22(2), ki se nanašata na merila uspešnosti
oziroma na določbe o ukrepih, ki jih upravljajo nacionalne agencije. Člen 28 Izvajanje
prenosa pooblastil 1. Pooblastilo za sprejemanje
delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo iz člena 27
se prenese na Komisijo za obdobje 7 let od datuma začetka veljavnosti te
uredbe in za čas trajanja programa. 3. Prenos pooblastila iz
člena 27 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom
o preklicu pooblastila preneha veljavnost pooblastila, navedenega v sklepu.
Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali
na poznejši datum, ki je v njem naveden. Ne vpliva na veljavnost katerih koli
že veljavnih delegiranih aktov. 4. Takoj ko Komisija sprejme
delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet v
skladu s členom 27, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet
ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku 2 mesecev od uradnega obvestila
Evropskega parlamenta in Sveta o tem aktu, ali če pred iztekom tega roka
Evropski parlament in Svet uradno obvestita Komisijo, da ne nameravata
nasprotovati. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za
2 meseca. Člen 29 Izvajanje
programa Za izvedbo programa Komisija sprejme letne
delovne programe z izvedbenimi akti v skladu s postopkom iz člena 30(2). V
njih se določijo cilji, pričakovani rezultati, način izvajanja in njihov skupni
znesek. Prav tako vsebujejo opis ukrepov, ki bodo financirani, navedbo zneska,
dodeljenega vsakemu ukrepu, pa tudi porazdelitev finančnih sredstev med države
članice za ukrepe, ki jih upravljajo njihove nacionalne agencije, in okvirne časovne
razporede izvajanja. Za nepovratna sredstva vsebujejo prednostne naloge,
bistvena merila za ocenjevanje in najvišjo stopnjo sofinanciranja. Člen 30 Postopek v
odboru 1. Komisiji pomaga odbor. Ta
odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta
odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. POGLAVJE X Končne določbe Člen 31 Razveljavitev
– prehodne določbe 1. Sklep št. 1720/2006/ES o
uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja, Sklep
št. 1719/2006/ES o uvedbi programa Mladi v akciji in Sklep
št. 1298/2008/ES o uvedbi programa Erasmus Mundus se razveljavijo
1. januarja 2014. 2. Ukrepi, ki se začnejo
izvajati 31. decembra 2013 ali pred tem datumom na podlagi Sklepa
št. 1720/2006/ES, Sklepa št. 1719/2006/ES in Sklepa
št. 1298/2008/ES, se upravljajo, če ustreza, v skladu z določbami te
uredbe. 3. Države članice zagotovijo na
nacionalni ravni neoviran prehod med ukrepi, ki se izvajajo v okviru predhodnih
programov na področju vseživljenjskega učenja, mladih in mednarodnega
sodelovanja v visokošolskem izobraževanju, ter ukrepi, ki se izvedejo v okviru
tega programa. Člen 32 Začetek
veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi
v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014. Ta uredba je v celoti zavezujoča in
se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za
Svet Predsednik Predsednik PRILOGA
ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ ZA PREDLOGE [v
podporo vsem predlogom ali pobudam, predloženim zakonodajnemu organu (člen
28 finančne uredbe in člen 22 pravil za izvajanje)] 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna
področja politik v okviru ABM/ABB 1.3. Vrsta
predloga/pobude 1.4. Cilji
1.5. Utemeljitev
predloga/pobude 1.6. Trajanje
ukrepa in finančnega vpliva 1.7. Načrtovani
načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila
glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem
upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi
za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE
3.1. Zadevni
razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov 3.2. Ocenjeni
učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke v mio. 3.2.2. Ocenjeni
učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni
učinek na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost
z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba
tretjih strani pri financiranju 3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke ZAKONODAJNI
FINANČNI IZKAZ ZA PREDLOGE 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uvedbi ukrepa Erasmus
za vse, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport 1.2. Zadevna področja politik v
okviru ABM/ABB[31]
Naslov
15 Izobraževanje in kultura 1.3. Vrsta predloga/pobude x x Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se
nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega
ukrepa[32].
¨ Predlog/pobuda je
namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša
na ukrep z novo usmeritvijo. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji
Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Strategija
Evropa 2020 Prednostna
naloga: pametna in vključujoča rast, enotni program za izobraževanje, mlade in
šport Cilji:
izobraževanje/spretnosti Vodilne
pobude: Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta, Mladi in
mobilnost 1.4.2. Posebni cilji in zadevne
dejavnosti v okviru ABM/ABB POSEBNI
CILJ št. 1: Izboljšati
raven ključnih kompetenc in spretnosti zlasti v zvezi z njihovo pomembnostjo za
trg dela in družbo, pa tudi za sodelovanje mladih v demokratičnem življenju
Evrope, zlasti s povečanjem števila priložnosti za učno mobilnost za mlade,
udeležence izobraževanja, osebje in mladinske delavce ter z okrepljenim
sodelovanjem med izobraževanjem, mladimi in trgom dela. POSEBNI
CILJ št. 2: Spodbujati
izboljšanje kakovosti, inovacijsko odličnost in internacionalizacijo na ravni
izobraževalnih institucij, pa tudi pri mladinskem delu, zlasti z boljšim
nadnacionalnim sodelovanjem med ponudniki izobraževanja in
usposabljanja/mladinskimi organizacijam in drugimi zainteresiranimi stranmi. POSEBNI
CILJ št. 3: Spodbujati
oblikovanje evropskega prostora vseživljenjskega učenja, sprožati reforme
politik na nacionalni ravni, podpirati posodobitev sistemov izobraževanja in
usposabljanja, vključno z neformalnim učenjem, ter podpirati evropsko
sodelovanje na področju mladih, zlasti z okrepljenim političnim sodelovanjem,
boljšo uporabo orodij za priznavanje in preglednost ter z razširjanjem dobrih
praks. POSEBNI
CILJ št. 4: Izboljšati
mednarodno razsežnost izobraževanja, usposabljanja in mladih, zlasti v
visokošolskem izobraževanju, s povečanjem privlačnosti visokošolskih institucij
Unije in podpiranjem razvojnih ciljev Unije s spodbujanjem mobilnosti in
sodelovanja med visokošolskimi institucijami v EU in tretjih državah ter s
ciljno usmerjeno krepitvijo zmogljivosti v tretjih državah. POSEBNI
CILJ št. 5: Izboljšati
poučevanje in učenje jezikov ter spodbujati jezikovno raznolikost. POSEBNI
CILJ št. 6: Z
dejavnostmi programa Jean Monnet spodbujati odličnost v dejavnostih poučevanja
in raziskovalnih dejavnostih na področju evropskega združevanja po vsem svetu. POSEBNI
CILJ št. 7: Spopadati
se z nadnacionalnimi dejavniki, ki ogrožajo šport, kot so uživanje nedovoljenih
poživil, vnaprejšnji dogovori o rezultatih tekmovanj, nasilje, rasizem in
nestrpnost. POSEBNI
CILJ št. 8: Podpirati
dobro upravljanje v športu in dvojne poklicne poti športnikov. POSEBNI
CILJ št. 9: Spodbujati
socialno vključenost, enake možnosti in telesno dejavnost, ki krepi zdravje, z
večjo udeležbo v športu. Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB Predlagana
nova dejavnost v okviru ABM/ABB: 15.02
Izobraževanje, usposabljanje, mladi in šport 1.4.3. Pričakovani rezultati in učinki Navedite, kako naj bi
predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine. S
spodbujanjem nadnacionalne mobilnosti formalnega in neformalnega učenja in
sodelovanja tako znotraj Unije kot mednarodno bo program Erasmus za vse pomagal
državam članicam doseči pomemben sistemski učinek na njihove sisteme za
izobraževanje, usposabljanje in mlade. Pričakovane koristi bodo v dobršni meri
presegle zadevne posameznike; pomagale bodo mladim pridobiti nova znanja in
spretnosti ter izboljšati zaposljivost; izobraževalne institucije bodo postale
bolj učinkovite, odprte in mednarodne; zagotovile pa bodo tudi kakovostna
orodja, analizo in raziskave. Na
področju neformalnega učenja in mladinskega dela se največji učinki pričakujejo
na področju izobraževalnega in poklicnega razvoja posameznikov, vključno s
spodbujanjem sodelovanja mladih v družbi in športu. Program bo tudi oblikoval
pobude politik, kot je Evropska prostovoljna služba, ki izboljšuje sodelovanje
na področju prostovoljnih dejavnosti za mlade. Za
države kandidatke in tretje države bo predlog povečal njihove možnosti za
partnerstva, katerih cilj je tesnejše sodelovanje zlasti v dejavnostih
mobilnosti. Okrepljeno sodelovanje bo podpiralo krepitev zmogljivosti in
posodobitev visokošolskega izobraževanja v partnerskih državah ter prispevalo k
privlačnosti Evrope. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in
učinkov Navedite, s katerimi
kazalniki bi bilo mogoče spremljati. Kazalniki || Pridobivanje podatkov || Cilj – Diplome v terciarnem izobraževanju – Osip || Evropa 2020 Poročila ET 2020 Eurostat || Do leta 2020 bi moralo biti vsaj 40 % ljudi med 30. in 34. letom starosti visokošolskih diplomantov. Do 2020 ima največ 10 % mladih med 18. in 24. letom samo nižjo srednješolsko izobrazbo in niso vpisani na izobraževanje ali usposabljanje. % udeležencev, ki so povečali svoje ključne kompetence in/ali spretnosti, pomembne za svojo zaposljivost || Eurostat Končno poročilo upravičenca Ankete/Eurobarometer || Do leta 2020 je 95 % ljudi, ki navajajo, da so z udeležbo v projektu programa pridobili ali izboljšali ključne kompetence. % mladih udeležencev, ki izjavljajo, da so bolje pripravljeni za sodelovanje v družbenem in političnem življenju || Končno poročilo upravičenca Ankete/Eurobarometer || Do leta 2020 je 70 % mladih, ki navajajo, da so bolje pripravljeni za sodelovanje v družbenem in političnem življenju zaradi svojega sodelovanja v projektu programa. % organizacij, ki so sodelovale v programu in ki so razvile/sprejele inovativne metode || Ankete/Eurobarometer Končno poročilo || Letno povečanje Število držav članic, ki izkoriščajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju svojih nacionalnih politik || ET 2020 || Do leta 2020 vse države članice sistematično upoštevajo ustrezne informacije/rezultate, ki so na voljo iz OMK za izobraževanje in usposabljanje. Število visokošolskih institucij izven Unije, ki sodelujejo v ukrepih mobilnosti in sodelovanja || Končno poročilo IT orodje za spremljanje Ankete/Eurobarometer || Letno povečanje Število udeležencev, ki so povečali svoje jezikovne spretnosti || || Do leta 2020 se vsaj 80 % dijakov na nižji srednješolski stopnji uči vsaj dva tuja jezika. % povečanja števila projektov Jean Monnet po vsem svetu || Končno poročilo IT orodje za spremljanje Ankete/Eurobarometer || Letno povečanje – % udeležencev, ki uporabljajo rezultate čezmejnih projektov za boj proti dejavnikom, ki ogrožajo šport – % udeležencev, ki uporabljajo rezultate čezmejnih projektov za izboljšanje dobrega vodenja in dvojnih poklicnih poti – % udeležencev, ki uporabljajo rezultate čezmejnih projektov za izboljšanje socialne vključenosti, enakih možnosti in stopenj udeležbe || Končno poročilo IT orodje za spremljanje Ankete/Eurobarometer || Letno povečanje 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Zahteve, ki jih je treba
kratkoročno ali dolgoročno izpolniti –
zagotoviti večje število priložnosti za učno mobilnost študentov, mladih,
učiteljev, vodij usposabljanja in mladinskih delavcev; –
okrepiti nadnacionalno sodelovanje med organizacijami za izobraževanje,
usposabljanje in mlade, da bi spodbujali inovativne metode poučevanja in
izmenjavo dobrih praks; –
okrepiti mednarodno razsežnost izobraževanja z okrepljenim sodelovanjem z
nekaterimi regijami po svetu, zlasti s sosedi Unije; –
podpirati reformo politik v državah članicah; –
podpirati športne dejavnosti, ki se osredotočajo na boj proti nedovoljenim
poživilom, nasilju in rasizmu ter spodbujanje nadnacionalnih dejavnosti. 1.5.2. Dodana vrednost sodelovanja
Unije Kot
je poudarjeno v Pregledu proračuna Unije, „bi bilo treba proračun Unije uporabljati
za financiranje javnih dobrin Unije, ukrepov, ki jih države članice in regije
ne morejo financirati same, ali kadar se na ta način lahko dosežejo boljši
rezultati“. Vmesne ocene sedanjih programov, ki obravnavajo izobraževanje,
usposabljanje in mladino (zlasti programa Vseživljenjsko učenje in Mladi v
akciji), so pokazale, da glavna evropska dodana vrednost programa izvira iz
nadnacionalnega in inovativnega značaja opravljenih dejavnosti ter izdelkov in
partnerstev, ki jih program pomaga razvijati. Spodbujanje uspešnega sodelovanja
med sistemi za izobraževanje, usposabljanje in mlade držav članic bi pomagalo
opredeliti in izvajati politike in prakse, ki se obnesejo in spodbujajo učenje
drug od drugega. Pravni
predlog spoštuje načelo subsidiarnosti, saj so naloge za sprejetje
spodbujevalnega ukrepa na zadevnem področju določene v Pogodbi
(člena 165 in 166 PEU). Politike se izvajajo ob polnem
upoštevanju odgovornosti držav članic zlasti glede vsebine poučevanja in
organizacije nacionalnih sistemov izobraževanja, pa tudi kulturne in jezikovne
raznolikosti in v skladu z načelom neposrednega centraliziranega upravljanja. Instrument
Unije se bo osredotočal na mobilnost študentov in učiteljev, razvoj izmenjav
informacij in najboljših praks, prilagajanje industrijskim spremembam s
poklicnim usposabljanjem in preusposabljanjem ter olajšanjem dostopa do njega. 1.5.3. Izkušnje, pridobljene iz
podobnih preteklih izkušenj Na
področju izobraževanja in kulture je obstoječi program vseživljenjsko učenje
rezultat združitve treh prejšnjih programov[33] v en sam program. Kakor je navedeno v
vmesni oceni programa VŽU, je bila ta združitev uspešna v glavnem v pogledu
splošnega upravljanja zaradi precejšnje upravne poenostavitve, pa tudi
razširjanja informacij ciljnim skupinam. Nadaljnja
poenostavitev se sedaj pričakuje iz povezovanja programa VŽU s programom Mladi
v akciji in različnimi programi mednarodnega sodelovanja. Ti imajo pravzaprav
že sedaj skupne podobne strukture upravljanja (nacionalne agencije, izvajalska
agencija) in pokrivajo zelo podobne vrste ukrepov (v glavnem projekte
mobilnosti in sodelovanja). Glede
vsebine politik ocene kažejo, da so sedanji programi Skupnosti za spodbujanje
nadnacionalne formalne in neformalne učne mobilnosti in sodelovanja tako
znotraj Unije kot mednarodno že dosegli pomemben sistemski učinek, ki znatno
presega koristi za zadevne posameznike. Ocene
dosledno kažejo, da prezapletenost preostale razdrobljenosti sedanjega programa
vseživljenjsko učenje (VŽU), ki ga sestavlja 6 podprogramov, več kot 50 ciljev
in preko 60 ukrepov; povezana je s tveganji za prekrivanja, ovira razvoj
usklajenega pristopa k vseživljenjskemu učenju in omejuje možnosti za doseganje
večje učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti. Nekateri sedanji ukrepi nimajo
kritične mase, potrebne za dolgotrajen učinek. Poleg tega je treba podobnosti
med splošnimi cilji in mehanizmi za izvajanje podprogramov vseživljenjsko
učenje in Mladi v akciji, ki se oba osredotočata na mobilnost, sodelovanje in
človeški kapital, v polni meri izkoristiti zlasti, kar zadeva upravljanje in
izvajanje programa. Vmesna
ocena programa VŽU kaže, da bi enoten program lahko omogočil večjo usklajenost
med različnimi možnostmi financiranja, ponujenih upravičencem, ter krepitev
pristopa vseživljenjskega učenja s povezovanjem vseh programov, ki obravnavajo
formalno in neformalno učenje v vseh fazah spektra izobraževanja in
usposabljanja. Razširil bo možnosti za strukturirano partnerstvo med različnimi
sektorji izobraževanja in delom ter z drugimi pomembnimi akterji. Na ravni
upravljanja je lahko ekonomija obsega pomembna, če imajo ukrepi enake vrste
enaka izvedbena pravila in postopke, kar poenostavlja zadeve tako za
upravičence kot organe upravljanja na ravni Unije in nacionalnih ravni. Program
bo tudi zagotavljal prilagodljivost in pobude, tako da se bosta pri
dodeljevanju proračunskih sredstev med ukrepe, upravičence in države bolj
upoštevala uspešnost in možni učinek. Enako
velja za mednarodno sodelovanje v visokošolskem izobraževanju, za katerega je
prav tako značilna razdrobljenost instrumentov Unije, kar študentom in
institucijam otežuje dostop do različnih priložnosti, Uniji pa doseganje
mednarodne prepoznavnosti. Podobni programi imajo različne cilje, obseg, načine
delovanja in časovni razpored, tako da povezovanje med njimi ni enostavno;
nezadostna predvidljivost in letni cikel financiranja po načelu „stop-go“
nekaterih ukrepov pa otežujeta visokošolskim institucijam udeležbo v
dolgoročnem sodelovanju. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij
z drugimi zadevnimi instrumenti Erasmus
za vse ni edini program Unije, ki se ukvarja s področjema izobraževanja in
mladih. Strukturni skladi in prihodnji program za raziskave in inovacije
Obzorje 2020 so prav tako močno zavezani strategiji Unija 2020 in z njo
povezanim krovnim ciljem zlasti glede visokošolskega izobraževanja in osipa.
Sinergija med instrumenti bo zagotovljena z jasnim ločevanjem med vrstami
naložb/podprtih ciljnih skupin: izobraževalno infrastrukturo bo podpiral ESRR,
usposabljanje oseb na trgu dela in mobilnost odraslih v učnem procesu ESS,
mobilnost raziskovalcev pa Obzorje 2020. Poleg tega program Erasmus za vse
podpira samo nadnacionalne projekte, medtem ko se strukturni skladi
osredotočajo na nacionalno ali regionalno razsežnost. Želja
je, da se vsem državam članicam omogoči, da preskusijo in eksperimentirajo z
orodji in metodami, pridobljenimi iz nadnacionalnega sodelovanja na podlagi
programa Erasmus za vse, in jih zatem izvedejo na svojem ozemlju prek
strukturnih skladov. Dopolnjevanje
s programom Obzorje 2020 bo za visokošolsko izobraževanje zelo pomembno,
vključno z njegovo mednarodno razsežnostjo, v okviru katere se bosta krepila
odličnost in raziskovalna dejavnost na univerzah. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnega
vpliva x Časovno omejen
predlog/pobuda –
x trajanje predloga/pobude od 1.1.2014 do 31.12.2020 –
x Finančni vpliv od leta 2014 do leta 2025 ¨ Časovno neomejen
predlog/pobuda. –
Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med
letoma LLLL in LLLL. –
ki mu sledi polno delovanje. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[34] x Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija x Posredno centralizirano upravljanje – prenos
izvrševanja na: –
x izvajalske agencije, –
¨ organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[35], –
x nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, –
¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom
V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu
člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje
z državami članicami ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami x Skupno upravljanje z
mednarodnimi organizacijami (kakor je navedeno v nadaljevanju) Pri navedbi več kot
enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v rubriki „opombe“. Opombe Kar
zadeva mobilnostno pobudo v okviru programa Erasmus za magistrski študij iz
člena 14(3), predvideva Komisija uporabo sistema skupnega upravljanja z
mednarodnimi organizacijami. V odvisnosti od podrobnih pogajanj o pogodbenih
pogojih je verjetno, da bo skupina Evropske investicijske banke izbrana za
skrbnika za izvajanje jamstva. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila glede spremljanja in
poročanja Navedite pogostost in
pogoje. Pravila
za spremljanje in poročanje bodo določena ob upoštevanju učinkovitosti in
stroškovne učinkovitosti na podlagi izkušenj, pridobljenih v sedanjih
programih. Da
bi dosegli ta cilj, bodo v procesu upravljanja nepovratnih sredstev izvedene
številne poenostavitve, katerih glavni cilji bodo zmanjšati upravno obremenitev
in s tem povezane stroške za udeležence programa, zmanjšati stroške spremljanja
in nadzora za organe upravljanja, povečati kakovost zbranih podatkov in
zmanjšati stopnje napak. Da
bi dosegli to poenostavitev, bodo izvedeni naslednji ukrepi: – racionalizacija
strukture programa in ukrepov: občutno zmanjšanje števila različnih ukrepov z
različnimi pravili upravljanja; podporna pisarna mora biti poenotena in
racionalizirana za vse ukrepe; – uporaba
pavšalnih in nepovratnih sredstev po pavšalni stopnji/nepovratnih sredstev, ki
temeljijo na enotnih stroških, bo v kar največji meri posplošena. Nepovratna
sredstva posameznikom za ukrepe učne mobilnosti bodo brez izjeme v obliki
pavšalnih nepovratnih sredstev. Poročanje in nadzor se bosta tako osredotočala
na realizacijo podprte dejavnosti in dosežene rezultate namesto na upravičenost
nastalih stroškov, s čimer se bosta zmanjšali delovna obremenitev in obseg
napak tako za udeležence programa kot za organe upravljanja; – za
projekte sodelovanja in podporo reformi politik bo večja pozornost namenjena
rezultatom, pri čemer bo možno pavšalna nepovratna sredstva povečati. Če bodo
dejanski stroški osnova za nepovratna sredstva, bodo nepovratna sredstva zlasti
namenjena za neposredne stroške; – upravičenci
programa bodo v svojih prijavah za nepovratna sredstva in poročilih predložili
potrebne informacije o upravljanju. Zahteve glede poročanja bodo sorazmerne
višini nepovratnih sredstev, trajanju in zahtevnosti podprtega ukrepa.
Kazalniki so določeni v pravni podlagi, da se zagotovi stabilna podlaga za
zbiranje in izkoriščanje podatkov v zvezi s spremljanjem in poročanjem; – zmanjšano
število ukrepov bo podprto z elektronskimi obrazci za prijavo in poročanje
upravičencev. To bo olajšalo zbiranje in izkoriščanje podatkov za spremljanje
in poročanje tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije. 2.2. Sistem upravljanja in nadzora
2.2.1. Ugotovljena tveganja Tveganja,
ugotovljena pri izvajanju sedanjih programov, večinoma spadajo v naslednje
kategorije: – napake,
ki izhajajo iz zahtevnosti pravil: sedanji programi kažejo, da so stopnje napak
in finančni popravki večji v primeru ukrepov z bolj kompleksnimi pravili glede
finančnega upravljanja, zlasti, ko nepovratna sredstva temeljijo na dejanskih
stroških; – zanesljivost
v verigi nadzora in vzdrževanje revizijske sledi: sedanje programe upravlja
veliko število posrednikov, nacionalne agencije, revizijski organi in države
članice; – neučinkovita
uporaba upravnih sredstev: študija o stroških kontrol za ukrepe, ki jih
upravljajo nacionalne agencije v sedanjih programih, je pokazala, da v mnogih
državah nacionalne agencije trenutno izvajajo strožje in pogostejše kontrole,
kot jih zahteva Komisija. Poleg tega veliko število zlasti zelo nizkih
nepovratnih sredstev, namenjenih mobilnosti posameznikov, nalaga težko breme
tako udeležencem kot nacionalnim agencijam. Prav tako imajo nacionalne
agencije, ki upravljajo sorazmerno majhne zneske sredstev Unije, mnogo višje
stroške upravljanja kot agencije, ki upravljajo večje zneske; – posebne
ciljne javnosti: zlasti v mladinskem sektorju, vendar do določene mere tudi na
področju izobraževanja odraslih, lahko te sodelujejo, ne da bi imele potrebno
finančno trdnost ali zapletene strukture za upravljanje, npr. skupine mladih,
ki se oblikujejo izključno za namene upravljanja projekta izmenjave mladih. To
pomanjkanje formalne strukture lahko vpliva na njihovo finančno in operativno
sposobnost za upravljanje sredstev Unije; – potencialno
prekrivanje financiranja po ukrepih zaredi njihovega širokega obsega: sedanje
ukrepe programa upravljajo mreža nacionalnih agencij, izvajalska agencija in
Komisija. Ti akterji uporabljajo različne sisteme IT za upravljanje. Hkrati je
sedanja opredelitev programskih ukrepov dokaj široka, tako da načeloma omogoča
določena prekrivanja financiranja. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Sistem
nadzora za novi program bo vzpostavljen na tak način, da bo zagotavljal
uspešnost in stroškovno učinkovitost nadzora. 1.
Zmanjšati napake, ki so posledica zapletenosti pravil Kakor
je opisano v točki 2.1, bo glavna poenostavitev za zmanjšanje stopenj napak, ki
so posledica zapletenosti finančnih pravil, splošna uporaba nepovratnih
sredstev v obliki pavšalov, pavšalnih stopenj in lestvic stroškov na enoto. To
je v skladu z raziskavo o stroških nadzora, ki je analizirala stroške nadzora
za 4 različne vrste ukrepov programa VŽU, ki jih upravljajo nacionalne
agencije: –
mobilnost v okviru programa Erasmus: velika nepovratna sredstva, dodeljena
posameznim univerzam na podlagi pavšalnih zneskov in ponavljajočim se
upravičencem na podlagi pavšalnih stopenj; nepovratna sredstva znašajo 50 %
proračuna programa; –
mobilnost v okviru programa Leonardo in prenos inovacijskih projektov: srednje
velika oziroma velika nepovratna sredstva, dodeljena večstranskim partnerstvom
na podlagi pavšalnih stopenj oziroma dejanskih stroškov; –
partnerstva: majhna nepovratna sredstva, dodeljena šolam, organizacijam za
poklicno izobraževanje in usposabljanje ter organizacijam za izobraževanje
odraslih na podlagi pavšalnih nepovratnih sredstev; –
individualna mobilnost: zelo majhna nepovratna sredstva, dodeljena posameznim
učiteljem v šolah in na področju izobraževanja odraslih. Rezultati
raziskave za program vseživljenjsko učenje so: Vrsta ukrepa || Redna kontrola || Dokumentacijska kontrola || Naknadni pregled Mobilnost Erasmus || 0,16 % || 0,32 % || 0,17 % Projekti Leonardo || 2,55 % || 1,67 % || 1,77 % Partnerstva || 0,25 % || 0,36 % || n.r. Individualna mobilnost || 0,66 % || 0,93 % || n.r. Povprečno program VŽU || 0,81 % || 1,05 % || 0,40 % Medtem
ko povprečni finančni popravki po rednih kontrolah končnih poročil (100 %
pregledanih sporazumov o nepovratnih sredstvih) znašajo 0,81 %, pa je ta
stopnja od 0,16 % za mobilnost v okviru programa Erasmus do 2,55 % za
projekte programa Leonardo. Podobno je v primeru dokumentacijskih kontrol,
opravljenih na vzorcu sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev (pregledati
je treba od 10 do 25 % vseh sporazumov), povprečna stopnja je
1,05 %, in sicer v razponu od 0,32 % za mobilnost v okviru programa
Erasmus do 1,67 % za projekte programa Leonardo. Enak vzorec je potrjen za
naknadne kontrole na kraju samem. Kakor
je razvidno iz navedenega, znaša dejanska stopnja napak okrog 0,50 %. To
nizko stopnjo napak so potrdile tudi neodvisne finančne revizije sporazumov,
sklenjenih med Komisijo in nacionalnimi agencijami (0,07 % v letu 2010). Za
program Mladi v akciji je stopnje napak težje ugotoviti. Na podlagi finančnih
revizij sporazumov, sklenjenih med Komisijo in nacionalnimi agencijami,
opravljenimi v letu 2010, je bila stopnja napak 1,71 %, vendar nanjo
v veliki meri vplivajo sistemske napake v eni večji državi pri sporazumih
KOM-NA iz leta 2005 in 2007. Povprečna
stopnja napak za oba programa skupaj je znašala 0,3 %. Ob
upoštevanju, da bo v okviru novega programa okrog 80 % sredstev proračuna
dodeljeno ukrepom učne mobilnosti in da bodo za te ukrepe nepovratna sredstva
dodeljena v obliki pavšalnih zneskov in lestvic stroškov na enoto, se lahko
pričakuje, da bo to omogočilo ohranjanje ali celo nadaljnje zmanjševanje že
tako nizke stopnje napak za program v celoti. Poleg
tega se pričakuje, da bo preoblikovanje sporazumov o nepovratnih sredstvih za
individualno mobilnost v sporazume, ki jih upravljajo organizacije, izboljšalo
stopnjo napak v smeri stopnje napak, ki velja za mobilnost tipa Erasmus. Za
ukrepe, vključene v okviru Sodelovanja za inovacije in dobro prakso ter v
okviru Podpore za reformo politik, bo Komisija določila nepovratna sredstva v
obliki pavšala, lestvic stroškov na enoto in pavšalne stopnje nepovratnih
sredstev glede na pričakovane rezultate in končne izsledke, kadar koli bo to
možno, zlasti pa za strateška partnerstva (primerjaj mehanizem financiranja,
primerljiv z mehanizmom financiranja partnerstev v zgornji tabeli). Za
manjšino ukrepov, za katere lahko nepovratna sredstva še naprej (delno)
temeljijo na dejanskih stroških, bi morala poenostavitev upravljanja
nepovratnih sredstev zlasti izhajati iz ponovne opredelitve upravičenih
stroškov in omejitve prispevka Unije na določene vrste neposrednih stroškov v
skladu s priporočili notranje revizije stopnje napak pri neposrednem
upravljanju, ki jo je opravil GD EAC. Za nepovratna sredstva so predvideni
naslednji modeli financiranja in poenostavitveni ukrepi: – poenostavljeno
povračilo dejanskih neposrednih stroškov; – jasna
opredelitev neposrednih stroškov zaposlenih zaradi zagotavljanja pravne
varnosti upravičencem in zaradi zmanjšanja napak; – pravna
varnost glede evidentiranja časa z zagotovitvijo jasnega in enostavnega nabora
minimalnih pogojev in pravil za udeležbo; – odprava
obveznosti evidentiranja časa za zaposlene, ki delajo 100-odstotno na projektu
Unije; – možnost
uporabe stroškov na enoto za zaposlene (povprečni stroški zaposlenih) za
upravičence, za katere je to njihova običajna računovodska metoda; – ena
enotna pavšalna stopnja za posredne stroške, ki se uporablja samo za neposredne
stroške dela; – za
ukrepe, ki jih upravlja izvajalska agencija, uporaba revizijskih potrdil za
nepovratna sredstva nad pragom, s katerimi bodo revizorji potrdili zakonitost
in skladnost finančnih poročil. Ti
ukrepi bi morali privesti do nižjih stopenj napak za vrste projektov, pri
katerih je stopnja napak trenutno precej visoka, npr. prenos inovacij v okviru
programa Leonardo in zlasti ukrepi, ki jih neposredno upravljata Komisija in
izvedbena agencija. Pričakovani rezultati/cilj notranjega nadzora Že
v okviru sedanjih programov so določene zelo podrobne zahteve glede nadzora po
vrstah ukrepov na podlagi analize tveganja ob upoštevanju stopnje nepovratnih
sredstev, zahtevnosti ukrepa, števila partnerjev in ponavljanja upravičencev.
Podoben pristop bo sprejet za nov program; vendar bo upošteval tudi manjše
tveganje, ki bo posledica predvidene poenostavitve. Poleg tega je tako
zmanjšanje utemeljeno z dosledno nizkimi stopnjami napak v velikem delu
sedanjih programov. Dobro poznavanje sistemov nadzora in njihovih rezultatov bo
omogočilo, da se cilji nadzora določijo na podlagi tveganja. Na
podlagi zgoraj navedenega so za ukrepe, ki jih bodo upravljale nacionalne
agencije, predvideni naslednji okvirni cilji nadzora: || Učna mobilnost || Projekti sodelovanja Kontrole sistemov na kraju samem, opravljene pri ponavljajočih se upravičencih in upravičencih, ki prejemajo več podpor v obliki nepovratnih sredstev (vključno s finančno kontrolo zadnjega sklenjenega sporazuma na kraju samem, če ustreza) || Za nove upravičence: 1 kontrola v obdobju trajanja programa na ponavljajočega se upravičenca, ki prejema letna nepovratna sredstva >250 000 EUR || 1 kontrola v obdobju trajanja programa na upravičenca do več podpor v obliki nepovratnih sredstev, ki prejema letni znesek nepovratnih sredstev >1 000 000 EUR Pri upravičencih, ki so bili preverjeni v zvezi s podobnimi projekti po predhodnih programih, bo kontrola sistemov odvisna od rezultatov prejšnjih kontrol Med izvajanjem ukrepa kontrole na kraju samem, opravljene pri upravičencih, ki se ne ponavljajo || 1 %, odvisno od ravni nepovratnih sredstev in vrste upravičenca Redne kontrole finančnih poročil || 100 % Kontrole podporne dokumentacije || 2–5%, odvisno od ravni nepovratnih sredstev in vrste upravičenca || 2–10 %, odvisno od ravni nepovratnih sredstev, vrste nepovratnih sredstev in vrste upravičenca Naknadne finančne kontrole na kraju samem || 0,25–1 %, odvisno od ravni nepovratnih sredstev, vrste nepovratnih sredstev, vrste upravičenca in rezultatov prejšnjih kontrol Posebni
cilji nadzora se lahko sprejmejo za posebno majhne države z zelo omejenim
številom udeležencev v okviru določenega ukrepa, da se prepreči, da bi isti
upravičenci morali prestajati vsakoletne poglobljene kontrole zaradi minimalnih
količinskih zahtev. Kontrole
na kraju samem med trajanjem ukrepa bodo skrbno izbrane, saj običajno ne
privedejo do finančnih popravkov, vendar za nacionalne agencije predstavljajo
zelo visoke stroške. Omejijo se lahko na določena področja, na primer na
področja z visoko udeležbo podjetij, zavodov z bolj omejeno finančno
sposobnostjo ali neformalnih skupin (zlasti mladinski sektor) in temeljijo na
tveganjih, ugotovljenih po podatkovnem rudarjenju. Če
se pri določenem upravičencu ugotovijo resne težave, se lahko v obdobju
trajanja programa poveča pogostost sistemskih kontrol ponavljajočega se
upravičenca na kraju samem. 2.
Zanesljivost v verigi nadzora in revizijske sledi Za
sedanja programa vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji je bil vzpostavljen
trden nadzorni sistem za kontrolo uporabe finančnih sredstev Unije za ukrepe,
ki jih upravljajo nacionalne agencije – ki predstavljajo ¾ proračuna programa –
v državah članicah. Sistem je bil vzpostavljen leta 2007 in je tekom
preteklih let znatno dozorel, kar je privedlo, da sta njegovo trdnost priznala
Računsko sodišče (DAS 2008, 2009 in 2010) in Notranja revizijska služba
(revizija sistema upravljanja in nadzora NA za program VŽU za obdobje 2009–10).
Nova
finančna uredba, ki jo predlaga Komisija, uvaja nov element, ki ga je treba
upoštevati za verigo nadzora. Člen 57(5)(d) dejansko zahteva od organov,
kot so na primer nacionalne agencije, da predložijo letno „izjavo o
zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti
obračunov, pravilnega delovanja sistemov notranjega nadzora ter glede
zakonitosti in pravilnosti z obračuni povezanih transakcij ter spoštovanja
načela dobrega finančnega upravljanja“. Člen 57.5(e) poleg tega zahteva
„mnenje neodvisnega revizijskega organa o izjavi glede upravljanja iz točke
(d), ki zajema vse njene elemente“. Nova finančna uredba določa, da morajo
nacionalne agencije izjavo glede upravljanja predložiti Komisiji do
1. februarja, neodvisno revizijsko mnenje pa do 15. marca v letu, ki sledi
letu, o katerem se poroča. Kot
posledica te spremembe finančne uredbe bo sprejeta veriga nadzora za programske
ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije, pri čemer se bo še naprej
izhajalo iz dobre prakse, da se zagotovi primerna uporaba finančnih sredstev
Unije. Za
ukrepe, ki jih izvajajo nacionalne agencije, je predvidena naslednja
ureditev: – Nadzor
bo organiziran na treh ravneh: izvajale ga bodo nacionalne agencije, neodvisni
revizijski organi, ki jih določijo države članice, in Komisija, pri čemer bo
Komisija zaradi zagotavljanja stroškovne učinkovitosti upoštevala rezultate
kontrol, ki jih opravijo drugi organi. V ta namen bo Komisija organizirala
redno izmenjavo načrtov kontrol in revizij med zadevnimi akterji v okviru
večletnega revizijskega obdobja. – Medtem
ko bodo nacionalne agencije odgovorne za primarne kontrole upravičencev, bodo
njihov sistem notranjega nadzora in skladnost spremljale in nadzirale države
članice, revidiral pa ga bo neodvisni revizijski organ. Komisija bo določila
zahteve za primarne in nadzorne kontrole na nacionalni ravni zaradi
zagotavljanja skladnosti in zanesljivosti in nadzora izvajanja kontrol na ravni
držav članic. Ta praksa je že dobro uveljavljena s strani Komisije, ki vsako
leto izda tako imenovani Vodnik za nacionalne agencije, ki določa minimalne zahteve,
cilje nadzora in tehnične smernice za nacionalne agencije glede primarnih
kontrol upravičencev programa. Enako velja za smernice za nacionalne organe, ki
določajo minimalni obseg sekundarnih kontrol in dajejo metodološka navodila, da
se zagotovi sprejemljiva zanesljivost, pa tudi skladnost in primerljivost
kontrol. Vendar pa bodo na podlagi uvedbe novih zahtev za nacionalne agencije v
finančni uredbi (prim. zlasti čl. 57(5)(d) in (e)) smernice za nacionalne
organe nadomeščene z „dogovorjenimi postopki“. – Sedanji
strog sistem predlaganja letnih izjav o zanesljivosti s strani držav članic bo
nadomeščen z učinkovitejšo ureditvijo: ▪ Države
članice bodo določile svoje nacionalne agencije in predložile predhodno izjavo
o izpolnjevanju pogojev, da bi zagotovile, da nacionalna agencija izpolnjuje
minimalne pogoje, ki jih je določila Komisija glede standardov za notranje
kontrole in glede pravil Unije za upravljanje življenjskega cikla projekta v
okviru decentraliziranih ukrepov. ▪ Nacionalne
agencije bodo Komisiji predložile letno izjavo o zanesljivosti upravljanja, ki
bo priložena njenemu letnemu poročilu o upravljanju in izvajanju programa,
vključno s finančnim poročilom in poročilom o kontrolah upravičencev. ▪ Za
izjavo o zanesljivosti upravljanja nacionalne agencije bo pridobljeno mnenje
neodvisnega revizijskega organa, ki ima potrebno strokovno usposobljenost za
revizije javnih organov. Države članice bodo določile neodvisen revizijski
organ in zagotovile, da bo izpolnjeval minimalne zahteve, ki jih določi
Komisija. ▪ Medtem
ko bo neodvisni revizijski organ odgovoren za opravljanje kontrol in revizij
nacionalne agencije v skladu z zahtevami nove finančne uredbe, bodo države
članice spremljale in nadzirale, ali nacionalna agencija izpolnjuje zahteve Komisije,
ter bodo Komisijo vsako leto obveščale o svojih dejavnostih spremljanja in
nadziranja. ▪ Komisija
bo sama nadzirala celoten sistem nadzora z izvajanjem kontrol in revizij
(sistemskih in finančnih revizij) na nacionalni ravni, pri čemer bo ustrezno
upoštevala kontrole in revizije, ki jih izvedejo drugi organi. Kontrole
Komisije bodo tako sorazmerne z močjo nacionalnih nadzornih sistemov. Potekala
bo redna izmenjava informacij o nacionalnih in evropskih kontrolah in
revizijah, da se preprečijo vrzeli in prekrivanja. Glede
na zahteve nove finančne uredbe za nacionalne agencije (prim. člen 57(5))
državam članicam v nasprotju s sedanjimi programi ne bi bilo več treba
predlagati izjav o zanesljivosti zaradi učinkovitosti in stroškovne
učinkovitosti. Ostale
pa bodo odgovorne za spremljanje in nadziranje izvajanja programa na nacionalni
ravni ter bodo vsako leto o tem obveščale Komisijo. Da
bi zagotovili visokokakovostno podlago za letno izjavo o zanesljivosti
generalnega direktorja, bo vzpostavljen trajni sistem kontrol, ki ga bodo
sestavljali naslednji elementi: ▪ izjava
o zanesljivosti upravljanja nacionalne agencije, ki mora biti predložena do
1. februarja N+1, ▪ neodvisno
revizijsko mnenje, ki mora biti predloženo do 15. marca N+1, ▪ analiza
izjave o zanesljivosti upravljanja in neodvisnega revizijskega mnenja, ki jo
opravi Komisija in o kateri pošlje povratne informacije nacionalni agenciji in
državi članici, vključno z uradnimi pripombami in priporočili v primeru
neizpolnjevanja pogojev ali nekompetentnosti nacionalne agencije, ▪ informacije
držav članic o dejavnostih spremljanja in nadziranja programa na nacionalni
ravni do 30. oktobra vsakega leta. Pričakuje
se, da se bodo v kombinaciji s kontrolami sistemov in finančnimi revizijami
Komisije stroški kontrol nadalje zmanjševali v smeri sorazmerno nižjih stroškov
kontrol za program vseživljenjsko učenje (ti stroški sedaj predstavljajo tik
pod 2 % letnega proračuna Unije za ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne
agencije, in sicer 0,23 % za ES, 0,16 % za države članice in
1,59 % za nacionalne agencije; v primerjavi s skupnimi stroški okoli 5,75
% za Mlade v akciji, in sicer 1,00 % za ES, 0,82 % za države članice in
3,93 % za nacionalne agencije). Stroški
kontrol bi se morali zmanjševati zlasti na dveh ravneh: na ravni ES, ker bo
enako število uradnikov upravljalo bistveno večji proračun z manjšim številom
nacionalnih agencij; na ravni držav članic, ker bo njihov nadzor zahteval manj
neposrednih kontrol glede na vlogo neodvisnega revizijskega organa. Pričakuje
se, da se bodo prav tako zniževali stroški kontrol v nacionalnih agencijah,
vendar manj: čeprav se minimalni odstotki upravičencev, ki jih je treba
pregledati, znižujejo, pa bodo ti upravljali z večjimi proračuni in s tem z več
upravičenci. V
odvisnosti od kontrol in revizij Komisije lahko ta nacionalnim agencijam naloži
previdnostne ukrepe (na primer ustavitev obveznosti ali plačil), kakor tudi
popravljalne ukrepe (zlasti finančne popravke). Obe vrsti ukrepov se že
uporabljata in sta se izkazali za učinkoviti pri reševanju resnih težav zaradi
neskladnosti ali nezadostne uspešnosti. Ukrepi,
ki jih upravlja izvajalska agencija Komisija
bo izvajala kontrolne ukrepe, ki se zahtevajo za izvajalske agencije, v skladu
s členom 59 finančne uredbe [v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003
Uredbe o izvajalskih agencijah]. Poleg
tega bo Komisija spremljala in nadzirala, ali izvajalska agencija uresničuje
ustrezne cilje nadzora za ukrepe, ki ji bodo zaupani v upravljanje. Ta nadzor
bo integriran v smislu sodelovanja med matičnim GD in izvajalsko agencijo in v
polletnem poročanju agencije. Leta 2010
je izvajalska agencija dala pridržek na upravljanje sedanjega programa Mladi v
akciji (2007–2013). Za ta program je tveganje za leto 2010 znašalo
7,38 %, kar je kljub vsemu predstavljalo manj kot 0,5 % skupnega
proračuna za plačila izvajalske agencije za leto 2010. Glede na to zelo
nizko številko je bila ohranjena splošna zanesljivost za izjavo agencije.
Analiza napak je pokazala, da so se te pretežno nanašale na težave nekaterih
upravičencev pri predlaganju dokazil in na nespoštovanje nekaterih pravil o
upravičenosti. Leta 2011
je bil sestavljen in izveden akcijski načrt, katerega cilj je bil, da se za vse
programe, ki jih upravlja agencija, izboljšajo informacije, ki se dajejo
upravičencem glede finančnih obveznosti, revizij in naknadnih kontrol (s
pripravo informacijskega gradiva ali izboljšanjem uspešnosti in učinkovitosti
nadzornih obiskov), z izboljšanjem strategij za dokumentacijski pregled in
uskladitvijo revizijske strategije agencije. Pričakuje
se, da se bodo na podlagi akcijskega načrta, ki ga bo izvedla agencija, stopnje
napak do konca sedanjega večletnega finančnega okvira zmanjšale. Kar zadeva
leto 2011, se lahko že sedaj ugotovi, da bi morala ocenjena stopnja napak za
program Mladi v akciji znašati okrog 1 %. Na podlagi srednjeročnega trenda
bi morala biti zato raven neskladnosti za ukrepe, predvidene v okviru novega
programa, precej nižja od 2 %. Poleg
tega se morajo tveganja za nastanek napak nadalje zmanjšati z ukrepi za
poenostavitev, ki so predvideni v predlaganem programu. Ukrepi,
ki jih neposredno upravlja Komisija Komisija
namerava neposredno upravljati samo minimalno število nepovratnih sredstev in
pogodb o storitvah. Leta 2009
in 2010 je GD EAC izdal pridržek na izvedbo centraliziranih neposrednih
ukrepov. Kakor v primeru izvajalske agencije analiza ugotovljenih napak kaže,
da se te zlasti nanašajo na nezmožnost upravičencev, da predložijo dokazila,
ali na njihovo nezadostno kakovost. Popravljalni
ukrepi, ki so bili sprejeti, bi morali zmanjšati ugotovljene napake pred koncem
sedanjega večletnega finančnega okvira. Ukrepi vključujejo ukrepe informiranja
upravičencev, da se bolje seznanijo s svojimi obveznostmi, zaključevanje
projektov bolj na podlagi rezultatov ali pristopa pavšalnih zneskov, v začetku
leta 2010 uvedbo „dogovorjenih postopkov“ za potrditvene revizije
prijavljenih odhodkov in kontrolo dokazil na podlagi vzorcev. Poleg tega se
vzpostavlja bolj centraliziran finančni krog, da bi združili finančno strokovno
znanje za namene obravnavanja zmanjšanega števila transakcij. Predvidene
poenostavitve bodo pomagale zmanjšati tveganje za napake tudi v primeru
centraliziranih neposrednih transakcij. 3.
Neučinkovita uporaba upravnih sredstev Raziskava
o stroških kontrol je pokazala, da precejšnje število nacionalnih agencij
izvaja pogostejše in strožje kontrole, kakor jih zahteva ES, ki pa ne dajo
nujno prepričljive dodane vrednosti. Komisija ocenjuje stroške teh dodatnih
kontrol na skoraj 20 % skupnih stroškov za kontrole nacionalnih agencij. Ob
upoštevanju znižanj javnih odhodkov je treba take dodatne kontrole v novem
programu omejiti na tveganja ali ugotovljene težavne primere. Komisija bo zato
nadalje opredelila zahteve glede nadzora in zagotovila nacionalnim agencijam
orodja za nadzor, kot so pregledni seznami, da bi zagotovila, da se za enake
ukrepe uporabljajo enaka pravila o nadzoru v vseh državah. Dodatna
korist pri uporabi upravnih sredstev bo dosežena z ukinitvijo sporazumov o
nepovratnih sredstvih za mobilnost posameznikov. To se pravi, vsa nepovratna
sredstva za učno mobilnost, namenjena posameznikom, bo nacionalna agencija
prenesla na institucijo, ki mobilnost organizira (npr. univerze, šole,
ponudnike usposabljanja) in ne na posamezne študente in učitelje. To bi moralo
znatno zmanjšati število sporazumov ob hkratnem zmanjšanju delovne obremenitve
v vseh fazah življenjskega cikla projekta za udeležence in za organe
upravljanja. Raziskava
o stroških kontrol je pokazala, da so stroški nadzora delno odvisni od
velikosti proračunskega deleža, ki ga upravljajo nacionalne agencije. Za
program vseživljenjsko učenje se ti stroški gibljejo med 1,26 % za 6
največjih držav in 3,35 % za 6 najmanjših držav. Ta razpon je celo večji
za program Mladi v akciji (ki upravlja okoli 1/6 proračuna za program VŽU): od
3,66 % do 12,62 %. Glede na te razlike Komisija v svojem predlogu
zagovarja, da je treba določiti eno samo nacionalno agencijo na posamezno
državo, da se poveča kritična masa in znižajo stroški upravljanja. 4.
Obravnavanje slabosti posebnih ciljnih skupin Zaradi
predlaganih poenostavitev za upravljanje nepovratnih sredstev, kot je zlasti
širša uporaba nepovratnih sredstev v pavšalnem znesku in po pavšalni stopnji,
bi se morala stopnja napak zmanjšati tudi za udeležence z manj trdno
organizacijsko strukturo in nižjo finančno zmogljivostjo, zlasti v mladinskem
sektorju, vendar tudi v skupnosti odraslih udeležencev izobraževanja. Komisija
priznava, da bo po izvedbi teh ukrepov za poenostavitev še vedno obstajalo
določeno tveganje, ki ga bo treba sprejeti, saj je sestavni del politične
odločitve, da se zagotovi podpora Unije tem vrstam udeležencev glede na cilje
programa. 5.
Preprečevanje možnega dvojnega financiranja Glej
točko 2.3 v nadaljevanju. 2.3. Ukrepi za preprečevanje
goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali
načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Pomembno
je upoštevati, da je v okviru sedanjih programov v splošnem prišlo le do zelo
omejenega števila primerov goljufij. Skupaj z zelo nizkimi stopnjami napak to
upravičuje, da bodo morali biti ukrepi za preprečevanje goljufij in
nepravilnosti v novem programu sorazmerni in stroškovno učinkoviti. V
skladu s priporočilom notranje revizije je Komisija analizirala možna področja
prekrivanj/dvojnega financiranja v programih vseživljenjsko učenje in Mladi v
akciji. Čeprav je teoretično možno, se dvojno financiranje že uspešno
preprečuje s preventivnimi kontrolami agencije in izvajalske agencije v fazi
izbire predlogov . Na
podlagi navedenega se zaradi nadaljnjega zmanjševanja potencialnih goljufij in
nepravilnosti predvidevajo za novi program naslednji ukrepi: – Preprečevanje
potencialnih goljufij in nepravilnosti je že upoštevano ob vzpostavitvi
programa. Medtem ko v sedanjih programih širok razpon različnih ukrepov omogoča
določeno prekrivanje dejavnosti in udeležencev, je treba to v prihodnosti
preprečiti z ureditvijo, ki potegne razločne meje med ukrepi in prepreči, da bi
lahko podobne dejavnosti v okviru različnih ukrepov opravljali isti udeleženci.
– Uvedena
bo registracija udeležencev v enotnem centralnem registru (morda obstoječi
portal ES za udeležence), ki bo vnaprej omogočala navzkrižni pregled
vključenosti organizacij v različne programske ukrepe in sodelujočih držav. To
bo preprečilo kupovanje nepovratnih sredstev po sodelujočih državah. – Vzpostavljeno
bo skladišče podatkov za vse programske ukrepe (centralizirane in
decentralizirane), če se bodo še naprej uporabljala različna orodja IT za
upravljanje. – Nadzor
udeležencev na področju učne mobilnosti bo možen s pomočjo tako imenovane
aplikacije orodje IT za mobilnost, ki trenutno omogoča registracijo vseh
udeležencev mobilnosti v projektih mobilnosti Leonardo da Vinci v okviru
programa vseživljenjsko učenje. – Tako
nacionalne agencije kot izvajalska agencija bodo morale Komisiji sporočati
možne goljufije in nepravilnosti ad hoc ter jih prav tako vključiti v svoje
redno poročanje. Prav tako bodo morale sprožiti pregon za povrnitev programskih
finančnih sredstev, ki so jih upravičenci izgubili, napačno plačali ali
nepravilno uporabili. – V
zvezi s primeri goljufije, nepravilnosti ali malomarnosti, ki jih je možno
pripisati nacionalni agenciji in imajo za posledico izgubo sredstev Unije, ki
jih ni možno povrniti, pravna podlaga zagotavlja – kakor sedaj – da je država
članica Komisiji odgovorna za take izgube. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE
3.1. Zadevni razdelki večletnega
finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov · Obstoječe proračunske vrstice odhodkov[36] Po vrsti, v skladu z
razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodka || Prispevek Številka [Poimenovanje……………………………..] || dif./ nedif. ([37]) || držav Efte[38] || držav kandidatk[39] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 5 || 15.01 Upravni odhodki na področju izobraževanja in kulture, členi 1–3 || nedif. || DA || DA || DA/NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega
okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodka || Prispevek Številka [Razdelek……………………………………..] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1 || 15.01.04.01 „Erasmus za vse“– Odhodki za upravno poslovodenje || nedif. || DA || DA || DA/NE || NE 4 || 15.01.04.02 „Erasmus za vse“ – mednarodno – odhodki za upravno poslovodenje || nedif. || DA || DA || DA/NE || NE 1 || 15.02.01 „Erasmus za vse“ || dif. || DA || DA || DA/NE || NE 4 || 15.02.02 „Erasmus za vse“ – mednarodno || dif. || DA || DA || DA/NE || NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na
odhodke v mio. EUR (na 3 decimalna mesta natančno) – tekoče cene Razdelek večletnega finančnega okvira || 1 || Enotni program za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport „Erasmus za vse“ GD: EAC || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || SKUPAJ Odobritve za poslovanje || || || || || || || || || 15.02.01 „Erasmus za vse“ || Obveznosti || (1) || 1 467 || 1 763 || 2 072 || 2 390 || 2 722 || 3 065 || 3 421 || 0 || 16 899 Plačila || (2) || 1 174 || 1 692 || 1 989 || 2 294 || 2 613 || 2 942 || 3 285 || 911 || 16 899 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov[40] || || || || || || || || || 15.01.04. „Erasmus za vse“– odhodek za upravno poslovodenje[41] || || (3) || 43,118 || 48,218 || 51,247 || 56,904 || 61,481 || 67,313 || 71,595 || 0 || 400 SKUPAJ odobritve za GD EAC || Obveznosti || =1+1a +3 || 1 510 || 1 811 || 2 123 || 2 447 || 2 783 || 3 132 || 3 493 || 0 || 17 299 Plačila || =2+2a +3 || 1 217 || 1 740 || 2 040 || 2 351 || 2 674 || 3 009 || 3 356 || 911 || 17 299 GD: EAC || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || SKUPAJ Odobritve za poslovanje H1 SKUPAJ || Obveznosti || (4) || 1 467 || 1 763 || 2 072 || 2 390 || 2 722 || 3 065 || 3.421 || 0 || 16 899 Plačila || (5) || 1 174 || 1 692 || 1 989 || 2 294 || 2 613 || 2 942 || 3 285 || 911 || 16 899 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ || (6) || 43,118 || 48,218 || 51,247 || 56,904 || 61,481 || 67,313 || 71,595 || 0 || 400 SKUPAJ odobritve v okviru RAZDELKA 1 večletnega finančnega okvira || Obveznosti || (7) =4+ 6 || 1 510 || 1 811 || 2 123 || 2 447 || 2 783 || 3 132 || 3 493 || 0 || 17 299 Plačila || (8) =5+ 6 || 1 217 || 1 740 || 2 040 || 2 351 || 2 674 || 3 009 || 3 356 || 911 || 17 299 Če
predlog/pobuda vpliva na več razdelkov: Razdelek 4 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || SKUPAJ 15.02.02 „Erasmus za vse“ – mednarodne odobritve za poslovanje SKUPAJ || Obveznosti || (1) || 215 || 227 || 236 || 247 || 257 || 272 || 285 || 0 || 1 739 Plačila || (2) || 172 || 218 || 227 || 237 || 247 || 261 || 274 || 104 || 1 739 15.01.04.02 – Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ || (3) || 9 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || 12 || 0 || 73 SKUPAJ odobritve v okviru RAZDELKA 4 večletnega finančnega okvira || Obveznosti || (7) =4+ 6 || 224 || 237 || 246 || 257 || 268 || 283 || 297 || 0 || 1 812 Plačila || (8) =5+ 6 || 181 || 228 || 237 || 247 || 258 || 272 || 286 || 104 || 1 812 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 20180 || 2019 || 2020 || Po 2020 || SKUPAJ SKUPAJ odobritve v okviru razdelkov 1 do 4 večletnega finančnega okvira (referenčni znesek) || Obveznosti || =7+9+11 || 1 734 || 2 048 || 2 369 || 2 704 || 3 051 || 3 415 || 3 790 || 0 || 19 111 Plačila || =8+10+11 || 1 398 || 1 969 || 2 277 || 2 599 || 2 932 || 3 281 || 3 642 || 1 015 || 19 111 Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ EUR (na tri decimalna mesta natančno) – cene 2011 || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ GD: EAC || Človeški viri[42] || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 167,496 Drugi upravni odhodki || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 2,684 SKUPAJ GD EAC || Odobritve || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180 SKUPAJ odobritve v okviru RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || (Obveznosti skupaj = Plačila skupaj) || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180 v mio. EUR (na tri
decimalna mesta natančno) – tekoče cene || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Po 2020 || SKUPAJ SKUPAJ odobritve v okviru razdelkov 1 do 5 večletnega finančnega okvira || Obveznosti || 1 758 || 2 072 || 2 393 || 2 729 || 3 076 || 3 439 || 3 814 || 0 || 19 281 Plačila || 1 407 || 1 990 || 2 298 || 2 619 || 2 952 || 3 301 || 3 662 || 1 053 || 19 281 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve
za poslovanje –
¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje. –
x Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: Odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri
decimalna mesta natančno) – tekoče cene Navedba ciljev in realizacij ò || Leto ð || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ REALIZACIJA Učna mobilnost posameznikov || Vrsta realizacije[43] || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Skupaj stroški Osebje (VŠ-PIU - šole -odrasli- mladi) || Individualna mobilnost || 0,00157 || 80 000 || 117,073 || 103 847 || 155,029 || 125 229 || 190,665 || 146 498 || 227,510 || 170 723 || 270,426 || 194 152 || 313,734 || 221 851 || 365,617 || 1 042 300 || 1 640 Študentje (VŠ) || Individualna mobilnost || 0,00238 || 230 000 || 512,530 || 250 767 || 570,048 || 269 387 || 624,549 || 287 908 || 680,843 || 309 004 || 745,321 || 329 407 || 810,541 || 353 527 || 887,181 || 2 030 000 || 4 831 Dijaki (PIU) || Individualna mobilnost || 0,00216 || 70 000 || 141,131 || 82 114 || 168,886 || 92 976 || 195,026 || 103 780 || 222,044 || 116 086 || 253,333 || 127 987 || 284,934 || 142 058 || 322,543 || 735 000 || 1 588 Mladi udeleženci izobraževanja || Individualna mobilnost || 0,00155 || 75 000 || 109,032 || 75 865 || 112,509 || 76 641 || 115,919 || 77 413 || 119,428 || 78 292 || 123,196 || 79 142 || 127,043 || 80 147 || 131,213 || 542 500 || 838 || || || || || || || || || || || || || || || || Mednarodna mobilnost študentov in osebja H4[44] || Individualna mobilnost || 0,00733 || 16 717 || 122,550 || 17 657 || 129,447 || 18 349 || 134,520 || 19 220 || 140,904 || 19 998 || 146,604 || 21 125 || 154,869 || 22 152 || 162,393 || 135 219 || 991,287 || || || || || || || || || || || || || || || || Skupne diplome[45] || Individualna mobilnost || 0,03411 || 2 198 || 98,686 || 2 937 || 120,416 || 3 752 || 140,865 || 4 732 || 162,002 || 6 031 || 186,520 || 6 759 || 211,275 || 7 619 || 240,791 || 34 028 || 1 161 Magisterij (jamstva za posojila || Individualna mobilnost || 0,00266 || 11 966 || 31,834 || 24 413 || 64,949 || 41 497 || 110,400 || 55 026 || 146,392 || 64 759 || 172,286 || 66 064 || 175,758 || 67 377 || 179,251 || 331 100 || 881 Vmesni seštevek za učno mobilnost posameznikov || 485 880 || 1 133 || 557 600 || 1 321 || 627 831 || 1 512 || 694 576 || 1 699 || 764 892 || 1 898 || 824 637 || 2 078 || 894 730 || 2 289 || 4 850 147 || 11 930 Sodelovanje za inovacije in dobre prakse || Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Skupaj stroški Strateška partnerstva (mala) || Nadnacionalni projekti || 0,11389 || 1 550 || 164,476 || 1 838 || 198,958 || 2 141 || 236,369 || 2 442 || 275,043 || 2 786 || 319,970 || 3 228 || 378,213 || 3 510 || 419,447 || 17 495 || 1 992,476 Strateška partnerstva (srednja) || Nadnacionalni projekti || 0,30928 || 325 || 93,115 || 500 || 146,085 || 657 || 195,714 || 813 || 247,037 || 990 || 307,046 || 1 193 || 377,379 || 1 365 || 440,419 || 5 842 || 1 806,795 Koalicije znanja/sektorskih spretnosti || Nadnacionalni projekti || 0,86238 || 14 || 11,142 || 29 || 23,632 || 43 || 35,319 || 56 || 47,407 || 71 || 61,575 || 86 || 75,861 || 104 || 93,097 || 404 || 348,033 Spletne platforme || Spletne platforme || 7,27300 || 3 || 22,284 || 3 || 22,732 || 3 || 23,184 || 3 || 23,648 || 3 || 24,120 || 3 || 24,606 || 3 || 26,604 || 3 || 167,179 Mednarodna krepitev VŠ || Nadnacionalni projekti || 0,733 || 126 || 92,450 || 133 || 97,653 || 138 || 101,480 || 145 || 106,296 || 151 || 110,596 || 159 || 116,831 || 167 || 122,507 || 1 020 || 747,813 Vmesni seštevek za sodelovanje za inovacije in dobre prakse || 2 015 || 383,467 || 2 500 || 489,061 || 2 978 || 592,067 || 3 456 || 699,431 || 3 998 || 823,307 || 4 666 || 972,889 || 5 146 || 1.102 || 24.760 || 5 062,295 || || || || || || || || || || || || || || || || Podpora za reformo politik || Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Skupaj stroški - Podpora za reformo politik || Več vrst || 102,332 || n.r. || 74,014 || n.r. || 78,537 || n.r. || 84,405 || n.r. || 104,727 || n.r. || 110,818 || n.r. || 123,212 || n.r. || 140,610 || n.r. || 716,323 || || || || || || || || || || || || || || || || Dejavnosti programa Jean Monnet || Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Skupaj stroški – Dejavnosti programa Jean Monnet || Več vrst || 45,491 || n.r. || 36,834 || n.r. || 38,475 || n.r. || 42,120 || n.r. || 46,044 || n.r. || 48,943 || n.r. || 51,444 || n.r. || 54,575 || n.r. || 318,435 || || || || || || || || || || || || || || || || Športne dejavnosti || Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Skupaj stroški – športne dejavnosti || Nadnacionalni projekti || 34,118 || n.r. || 16,978 || n.r. || 23,815 || n.r. || 32,016 || n.r. || 36,035 || n.r. || 39,052 || n.r. || 44,525 || n.r. || 46,406 || n.r. || 238,827 || || || || || || || || || || || || || || || || Donacije za poslovanje || Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Skupaj stroški – donacije za poslovanje || Upravljanje programa || 63,189 || n.r. || 47,751 || n.r. || 48,712 || n.r. || 55,200 || n.r. || 61,935 || n.r. || 68,915 || n.r. || 76,162 || n.r. || 83,650 || n.r. || 442,325 Stroški za razdelek 1 in razdelek 4 SKUPAJ || || 1 682 || || 1 990 || || 2 308 || || 2 637 || || 2 979 || || 3 336 || || 3 706 || || 18 638 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve
upravne narave 3.2.3.1. Povzetek –
¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za upravne zadeve –
x Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za upravne zadeve, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna
mesta natančno) – cene 2011 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ Razdelek 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || Človeški viri || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 167,496 Drugi upravni odhodki || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 2,684 Vmesni seštevek RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[46] večletnega finančnega okvira || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi odhodki upravne narave[47] || 52,118 || 58,218 || 61,247 || 66,904 || 72,481 || 78,313 || 83,595 || 472,877 Vmesni seštevek odobritev zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 52,118 || 58,218 || 61,247 || 66,904 || 72,481 || 78,313 || 83,595 || 472,877 SKUPAJ || 76,430 || 82,530 || 85,559 || 91,216 || 96,792 || 102,625 || 107,906 || 643,057 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Predlog/pobuda ne
zahteva uporabe človeških virov –
x Predlog/pobuda zahteva uporabo človeških virov, kot je pojasnjeno v
nadaljevanju: Ocena se izrazi v ekvivalentu polnega
delovnega časa || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) || || 15 01 01 01 (Sedež in predstavništva Komisije) || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || || Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[48] || || 15 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS v delegacijah) || || || || || || || || XX 01 04 ll[49] || – na sedežu[50] || || || || || || || || – v delegacijah || || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 XX je zadevno področje politik ali proračunski
naslov. Potrebe po človeških virih
se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali
prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko
pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na
obstoječe proračunske omejitve. . Zneski in vračunani zneski bodo prilagojen v
odvisnosti od rezultatov predvidenega procesa eksternalizacije. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Upravljanje programa Zunanje osebje || Upravljanje programa 3.2.4. Skladnost z veljavnim
večletnim finančnim okvirom –
x Predlog/pobuda je združljiv z večletnim finančnim okvirom za obdobje
2014–2020, kakor ga predlaga Komisija v svojem sporočilu COM(2011) 500. –
¨ Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega
finančnega okvira. Pojasnite potrebno spremembo ter navedite zadevne
proračunske vrstice in ustrezne zneske. […] –
¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali
spremembe večletnega finančnega okvira[51]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in
proračunske vrstice ter ustrezne zneske. […] 3.2.5. Udeležba tretjih strani pri
financiranju –
V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje
tretjih strani. –
V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot
je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Skupaj Navedite organ sofinanciranja || || || || || || || || Predlog predvideva sofinanciranje tretjih
strani iz držav Efte, Švice, Turčije, pa tudi iz držav pristopnic, držav
kandidatk in potencialnih kandidatk, ki imajo koristi od predpristopne
strategije. 3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke –
x Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke. –
¨ Predlog/pobuda ima finančni vpliv, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ¨ na lastna sredstva ¨ na razne prihodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve, ki so na voljo za tekoče proračunsko leto || Vpliv predloga/pobude[52] 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Člen …. || || || || || || || || Za razne prihodke, na
katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice
odhodkov. […] Navedite metodo izračuna
vpliva na prihodke. […] [1] COM(2010) 2020 konč., 3.3.2010. [2] COM(2011) 500 konč., 29.6.2011. [3] UL L 11, 16.1.2003, str.1. [4] UL C , , str. . [5] UL C , , str. . [6] COM(2011) 500 konč., 29.6.2011. [7] UL L 327, 24.11.2006,
str. 45. [8] UL L 327, 24.11.2006, str. 30. [9] UL L 340, 19.1.2008, str. 83. [10] UL L 378, 27.12.2006, str. 41. [11] COM(2010) 2020, 3.3.2010. [12] COM(2010) 477 konč., 15.9.2010. [13] COM(2010) 682 konč., 26.11.2010. [14] UL C 311, 19.12.2009, str. 1. Resolucija Sveta z dne 27.
novembra 2009 o prenovljenem okviru za evropsko sodelovanje na področju mladih
(2010–2018). [15] UL L 375, 23.12.2004, str. 12. [16] COM(2008) 425 konč., 3.7.2008. [17] UL C 319, 13.12.2008, str. 20. Sklepi Sveta o šolstvu za 21. stoletje. [18] UL C 119, 28.5.2009, str. 2. Sklepi Sveta o ET 2020. [19] UL C 300, 12.12.2007, str. 6. Sklepi Sveta o izboljšanju
kakovosti izobraževanja učiteljev.
UL C 302, 12.12.2009, str. 6. Sklepi Sveta o strokovnem usposabljanju učiteljev
in vodij šol. [20] UL C 301, 11.12.2009, str. 5. Sklepi Sveta o izobraževanju otrok iz migrantskih družin. UL L 135,
26.5.2010, str. 2. Sklepi Sveta o družbeni razsežnosti izobraževanja in
usposabljanja. [21] UL C , , str. . [22] COM(2011) 12 konč., 18.11.2011. [23] UL L 390, 31.12.2004, str. 6. [24] UL C 111, 6.5.2008, str. 1. [25] UL C 155, 8.7.2009, str.11. [26] COM(2001) 303 konč., 25.5.2011. [27] UL L 55, 28.2.2011, str. 13. [28] UL L, str. [29] Ta vsota je bila določena na podlagi ravni porabe v
obdobju 2007–2013, povečane za ocenjevalni dejavnik, ki odraža povečano raven
instrumentov iz razdelka 4. [30] UL L, str. [31] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje
proračuna po dejavnostih. [32] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz
člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [33] Socrates, Leonardo da Vinci in e-Učenje. [34] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno
uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [35] Organi iz člena 185 finančne uredbe. [36] Proračunske vrstice za izvajalsko agencijo se opredelijo
po ustalitvi zneskov za odhodke. [37] Dif: = diferencirana sredstva / Nedif. = nediferencirana
sredstva [38] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [39] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države
kandidatke z Zahodnega Balkana. [40] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo
izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave,
neposredne raziskave. [41] Komisija bi lahko predvidela (delno) eksternalizacijo
izvajanja programa Erasmus za vse na izvajalsko agencijo. Vsote in analiza
približnih stroškov bi morda morale biti prilagojene glede na obdržano
eksternalizacijo. Vključuje upravne odhodke izvajalske agencije, ki se ji lahko
zaupa izvedba dela programa v skladu s profilom razporejanja sredstev na konec
programskega obdobja. Upravni stroški naj bi v času ostajali enaki. [42] Skupni znesek za 204 EPDČ vključuje: upravljanje
nacionalnih agencij, neposredno upravljanje s strani Komisije, nadzor in
usklajevanje z izvajalsko agencijo, pa tudi vse osebje za podporo in
usklajevanje, povezano s programom. [43] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in
opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število
kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [44] Vključno z organizacijo pristojbin za mobilnost. [45] Preostale izdaje skupnih magistrskih in doktorskih diplom, izbranih za
pet izdaj v okviru programa Erasmus Mundus v obdobju 2009–2013, se bodo še
naprej financirale v okviru „Erasmusa za vse“ v odvisnosti od letnega postopka
podaljšanja, ki temelji na poročanju o uspešnosti in razpoložljivosti sredstev. [46] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo
izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave,
neposredne raziskave. [47] Vključuje H1 in H4. GD EAC predvideva (delno)
eksternalizacijo izvajanja programa na izvajalsko agencijo EACEA in nacionalne
agencije. Zgoraj navedeni zneski in proračunske vrstice bodo po potrebi
prilagojene v skladu s predvidenim postopkom eksternalizacije. [48] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD =
mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni
nacionalni strokovnjak. [49] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za
poslovanje (prej vrstice BA). [50] Zlasti strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za
razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [51] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega
sporazuma. [52] Glede na tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve,
prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni zneski neto zneski, tj. bruto
zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.