EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0654
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on criminal sanctions for insider dealing and market manipulation
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo
/* COM/2011/0654 konč. - 2011/0297 (COD) */
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo /* COM/2011/0654 konč. - 2011/0297 (COD) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
1.
OZADJE PREDLOGA
Z Direktivo 2003/6/ES o zlorabi trga
(direktiva o zlorabi trga), sprejeto na začetku leta 2003, je bil
uveden celovit okvir za preprečevanje trgovanja z notranjimi informacijami
in praks tržne manipulacije, ki se skupaj imenujejo „zloraba trga“. Cilj
navedene direktive je povečati zaupanje vlagateljev in celovitost trga,
tako da se osebam, ki imajo notranje informacije, prepovejo trgovanje s
povezanimi finančnimi instrumenti ter manipulacije trgov na primer prek širjenja
napačnih informacij ali govoric in prek trgovanja, ki zagotavlja
nenormalne ravni cen. Za zagotovitev uveljavljanja
Direktive 2003/6/ES morajo države članice v skladu z nacionalno
zakonodajo zagotoviti, da je mogoče v primeru kršitev določb, sprejetih
za izvajanje navedene direktive, proti odgovornim osebam sprejeti ustrezne
upravne ukrepe ali naložiti upravne sankcije. Ta zahteva ne posega v pravico
držav članic, da naložijo kazenske sankcije. Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v
EU[1] je v svojem poročilu
priporočila, da „morata učinkovit bonitetni okvir in okvir poslovanja
za finančni sektor temeljiti na trdnih sistemih nadzora in sankcij“. Zato
skupina meni, da morajo imeti nadzorni organi ustrezna pooblastila za ukrepanje
in možnost, da se oprejo na „enotne, trdne in odvračilne sisteme sankcij
za vse oblike finančnega kriminala, tj. sankcije, ki jih je treba
učinkovito izvrševati“. Za učinkovito uveljavljanje morajo imeti
pristojni organi v skladu s členom 14 Direktive 2003/6/ES na
voljo sankcije, ki so „učinkovite, sorazmerne in odvračilne“. Poleg
tega je učinkovito uveljavljanje odvisno tudi od sredstev pristojnih
organov, njihovih pooblastil ter pripravljenosti za odkrivanje in preiskovanje
zlorab. Vendar skupina na visoki ravni meni, da „trenutno ni vzpostavljeno
nič od tega“ ter da so sistemi sankcij držav članic na splošno šibki
in raznoliki. Zato je Komisija objavila sporočilo [2] v zvezi s sistemi sankcij v
sektorju finančnih storitev. V njem je navedeno, da se za kazenske
sankcije, zlasti za zaporno kazen, na splošno meni, da nosijo sporočilo
ostrega obsojanja, ki bi lahko povečalo odvračilni učinek
sankcij, če bi se v kazenskopravnem sistemu ustrezno uporabljale. Vendar
kazenske sankcije morda niso primerne za vse vrste kršitev ali za vse primere.
V Sporočilu je sklenjeno, da bo Komisija ocenila, ali in na katerih
področjih bi bili uvedba kazenskih sankcij in vzpostavitev minimalnih
pravil o opredelitvi kazenskih kršitev in sankcij ključnega pomena za
zagotovitev učinkovitega izvajanja zakonodaje EU na področju
finančnih storitev. Predlog upošteva načelo iz sporočila z
dne 20. septembra 2011 „Oblikovanje kazenskopravne politike EU:
zagotavljanje učinkovitega izvajanja politik EU s pomočjo kazenskega
prava“[3].
To sporočilo vsebuje z jasnimi dokazi podprto oceno veljavnih nacionalnih
sistemov izvrševanja ter dodane vrednosti minimalnih skupnih standardov EU o
kazenskem pravu, pri čemer so se upoštevala načela nujnosti,
sorazmernosti in subsidiarnosti. Evropska komisija je v skladu s stockholmskim
programom in sklepi Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne
22. aprila 2010 o preprečevanju gospodarskih kriz in podpori
gospodarskim dejavnostim[4]
ocenila uporabo nacionalnih predpisov za izvajanje direktive o zlorabi trga ter
opredelila več problemov, ki negativno vplivajo na celovitost trga in
zaščito vlagateljev. Eden od opredeljenih problemov v oceni učinka je
dejstvo, da trenutno veljavne sankcije za boj proti kršitvam v zvezi z zlorabo
trga nimajo dovolj velikega vpliva in niso dovolj odvračilne, zaradi
česar uveljavljanje navedene direktive ni učinkovito. Poleg tega se
opredelitev, kateri primeri trgovanja z notranjimi informacijami in tržne
manipulacije pomenijo kazniva dejanja, v državah članicah zelo
razlikujejo. Tako na primer pet držav članic ne predvideva kazenskih
sankcij za razkrivanje notranjih informacij s strani oseb z neposrednim
dostopom do njih, osem držav članic pa jih ne predvideva za osebe s
posrednim dostopom do notranjih informacij. Poleg tega ena država članica
ne predvideva kazenskih sankcij za trgovanje z notranjimi informacijami s
strani oseb s primarnim dostopom do notranjih informacij, štiri pa jih ne
predvidevajo za tržno manipulacijo. Ker lahko zloraba trga zajema več
držav, te razlike ogrožajo notranji trg in v določenem obsegu storilcem
dopuščajo zlorabe trga v državah, ki ne predvidevajo kazenskih sankcij za
določeno kršitev. Minimalna pravila glede kaznivih dejanj in
kazenskih sankcij za zlorabo trga, ki bi se prenesla v nacionalno kazensko
zakonodajo in uporabljala v kazenskopravnih sistemih držav članic, lahko
pripomorejo k zagotavljanju učinkovitosti te politike Unije, in sicer z
izražanjem družbenega neodobravanja, ki se po kakovosti razlikuje od tistega
pri upravnih sankcijah ali odškodninskih mehanizmih civilnega prava. Kazenske
obsodbe za kršitve v zvezi z zlorabo trga, ki so pogosto medijsko zelo
izpostavljene, prispevajo k večjemu odvračilnemu učinku, saj
morebitnim kršiteljem pokažejo, da organi sprejemajo resne izvršilne ukrepe, s
katerimi lahko dosežejo zaporne kazni ali druge kazenske sankcije ter kazensko
evidenco. Skupna minimalna pravila glede opredelitve najhujših kršitev v zvezi
z zlorabo trga kot kaznivih dejanj olajšujejo sodelovanje organov kazenskega
pregona v Uniji, zlasti ob upoštevanju, da kršitve pogosto zajemajo več
držav. Čeprav so na ravni EU pravila o
preprečevanju kršitev v zvezi z zlorabo trga in boju proti njim v veljavi
že od leta 2003, so izkušnje pokazale, da trenutni sistem nima želenega
učinka, to pomeni, da ni dovolj učinkovito prispeval k zaščiti
finančnih trgov. Medtem ko so predlogi za okrepitev in zagotavljanje
skladnosti upravnih sankcij vključeni v predlog Uredbe (EU) št. …
Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni
manipulaciji, katere cilj je tudi odpraviti druge večje probleme v
obstoječem sistemu, ta predlog določa, da morajo države članice
zagotoviti minimalna pravila glede opredelitve najhujših kršitev v zvezi z
zlorabo trga in minimalne ravni kazenskih sankcij, ki so zanje zagrožene.
2.
REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA
UČINKA
Pobuda je rezultat posvetovanj z vsemi glavnimi
zainteresiranimi stranmi, vključno z javnimi organi (vladami in
regulatorji za vrednostne papirje), izdajatelji, posredniki in vlagatelji. Upoštevano je poročilo, ki ga je objavil
Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR), o upravnih ukrepih
in sankcijah ter kazenskih sankcijah, ki so v državah članicah predvidene
v skladu z direktivo o zlorabi trga[5].
Upoštevani so tudi rezultati posvetovanja, ki ga je začela Komisija s
svojim sporočilom o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih
storitev. Evropska komisija je 12. novembra 2008
organizirala javno konferenco o pregledu ureditve proti zlorabi trga[6]. Evropska komisija je 20. aprila 2009
objavila poziv za predložitev dokazov v zvezi s pregledom direktive o zlorabi
trga. Službe Komisije so prejele 85 prispevkov. Nezaupne različice
prispevkov so na voljo na spletni strani Komisije[7]. Komisija je 28. junija 2010 začela
javno posvetovanje o reviziji navedene direktive, ki se je končalo
23. julija 2010[8].
Službe Komisije so prejele 96 prispevkov. Nezaupne različice
prispevkov so na voljo na spletni strani Komisije[9]. Povzetek je naveden v
Prilogi 2 k poročilu o oceni učinka[10]. Evropska komisija je
2. julija 2010 organizirala dodatno javno konferenco o reviziji
navedene direktive[11]. Komisija je v skladu s politiko „boljše priprave
zakonodaje“ izvedla oceno učinka alternativnih možnosti politike. Možnosti
politike v zvezi s kazenskimi sankcijami so bile vključene v to
pripravljalno delo. V oceni učinka je bilo glede tega ugotovljeno, da je
bila zahteva po uvedbi kazenskih sankcij za najhujše kršitve v zvezi z zlorabo
trga v državah članicah bistvena za zagotavljanje učinkovitega
izvajanja politik Unije glede zlorabe trga. Skupaj s prednostnimi možnostmi
politike, obravnavanimi v predlogu Uredbe (EU) št. … Evropskega
parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni
manipulaciji, bo to pozitivno vplivalo na zaupanje vlagateljev in dodatno
okrepilo finančno stabilnost finančnih trgov.
3.
PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA
3.1.
Pravna podlaga
Predlog temelji na členu 83(2) PDEU.
3.2.
Subsidiarnost in sorazmernost
V skladu z načelom subsidiarnosti
(člen 5(3) PEU) se ukrepi na ravni EU sprejmejo le, če
države članice zastavljenih ciljev ne morejo zadovoljivo doseči same,
ampak jih je mogoče zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa
lažje doseči na ravni EU. Zloraba trga lahko zajema več držav in
škoduje celovitosti finančnih trgov, ki so v Uniji vse bolj povezani.
Različni pristopi držav članic k izreku kazenskih sankcij za kršitve
v zvezi z zlorabo trga dopuščajo možnosti storilcem, ki lahko pogosto
izkoristijo najmanj stroge sisteme sankcij. To zmanjšuje odvračilni
učinek vsakega nacionalnega sistema sankcij in učinkovitost
uveljavljanja zakonodajnega okvira Unije za zlorabe trga. Minimalna pravila o
oblikah zlorabe trga, ki se štejejo za kaznivo ravnanje, za celotno EU
prispevajo k reševanju tega problema. Zato se ukrepanje na ravni EU z vidika načela
subsidiarnosti zdi primerno. V skladu z načelom sorazmernosti mora biti
vsako posredovanje ciljno usmerjeno in ne sme presegati okvirov, ki so potrebni
za dosego ciljev. Na tem načelu je temeljil postopek opredelitve in
vrednotenja alternativnih možnosti politike ter priprave tega predloga.
3.3.
Podrobna obrazložitev predloga
3.3.1.
Kazniva dejanja
Člen 3 v povezavi s členom 2
predloga določa kršitve v zvezi z zlorabo trga, ki jih morajo države
članice obravnavati kot kazniva dejanja in zato zanje uvesti kazenske
sankcije. Dve obliki zlorabe trga, in sicer trgovanje z
notranjimi informacijami in tržna manipulacija, se morata šteti za kaznivi
dejanji, če sta storjeni naklepno. Poskus trgovanja z notranjimi
informacijami in poskus tržne manipulacije se morata prav tako kaznovati kot
kaznivo dejanje. Kršitev v zvezi z notranjimi informacijami mora
veljati za osebe, ki imajo notranje informacije, za katere vedo, da so notranje
informacije. Kršitev v zvezi s tržno manipulacijo velja za vsakogar.
3.3.2.
Pozivanje, pomoč in napeljevanje ter poskus
Člen 4 določa, da so pozivanje k
opredeljenim kaznivim dejanjem ter pomoč pri takih dejanjih ali
napeljevanje k takim dejanjem v državah članicah tudi kaznivi. V Direktivi
je prav tako obravnavan poskus storitve katerega od kaznivih dejanj iz
členov 3 in 4, razen nepravilnega razkritja notranjih informacij in
širjenja informacij, ki daje napačne ali zavajajoče signale, saj se
opredelitev poskusov storitve teh dejanj kot kaznivih dejanj ne zdi ustrezna.
3.3.3.
Kazenske sankcije
V skladu s členom 5 morajo države
članice sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da so za kazniva dejanja,
opredeljena v členih 3 in 4, predvidene kazenske sankcije. Te
sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
3.3.4.
Odgovornost pravnih oseb
V skladu s členom 6 morajo države
članice zagotoviti, da so lahko pravne osebe odgovorne za kazniva dejanja,
ki so opredeljena v členih 3 in 4.
4.
Proračunske posledice
Predlog ne vpliva na proračun Unije. 2011/0297 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o kazenskih sankcijah za trgovanje z
notranjimi informacijami in tržno manipulacijo EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE
UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije in zlasti člena 83(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega
ekonomsko-socialnega odbora[12],
, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Za povezan in učinkovit finančni trg je
potrebna celovitost trga. Nemoteno delovanje trgov vrednostnih papirjev in
zaupanje javnosti v trge sta predpogoj za gospodarsko rast in blaginjo. Zloraba
trga škoduje celovitosti finančnih trgov in zaupanju javnosti v vrednostne
papirje in izvedene finančne instrumente. (2)
V skladu z Direktivo 2003/6/ES[13] Evropskega parlamenta in Sveta
o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) so
morale države članice zagotoviti, da imajo pristojni organi pooblastila za
odkrivanje in preiskovanje zlorabe trga. Brez poseganja v pravico držav
članic do uvedbe kazenskih sankcij so morale države članice v skladu
z Direktivo 2003/6/ES zagotoviti tudi, da je mogoče proti osebam,
odgovornim za kršitve nacionalnih predpisov za izvajanje navedene direktive,
sprejeti ustrezne upravne ukrepe ali naložiti upravne sankcije. (3)
Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v
EU je v svojem poročilu priporočila, da morata bonitetni okvir in
okvir poslovanja za finančni sektor temeljiti na trdnih sistemih nadzora
in sankcij. Zato je skupina menila, da morajo imeti nadzorni organi ustrezna
pooblastila za ukrepanje in da morajo biti vzpostavljeni enotni, trdni in
odvračilni sistemi sankcij za vse oblike finančnega kriminala, tj.
sankcije, ki jih je treba učinkovito izvrševati. Skupina je ugotovila, da
so sistemi sankcij držav članic na splošno šibki in raznoliki. (4)
Za dobro delujoč zakonodajni okvir za zlorabe
trga je potrebno učinkovito uveljavljanje. Ocena nacionalnih sistemov za
upravne sankcije v okviru Direktive 2003/6/ES je pokazala, da vsi
nacionalni pristojni organi niso imeli na voljo vseh pooblastil, da bi se lahko
na zlorabo trga odzvali z ustreznimi sankcijami. Vse države članice niso
imele predvidenih upravnih denarnih sankcij za trgovanje z notranjimi
informacijami in tržno manipulacijo, prav tako pa so bile ravni teh sankcij v državah
članicah zelo različne. (5)
Pokazalo se je, da sprejetje upravnih sankcij v
državah članicah ne zadostuje za zagotovitev skladnosti s pravili o
preprečevanju zlorabe trga in boju proti njej. (6)
Bistveno je, da se zagotavljanje skladnosti okrepi
z uvedbo kazenskih sankcij, ki izražajo družbeno neodobravanje, ki se po
kakovosti razlikuje od tistega pri upravnih sankcijah. Z opredelitvijo
najhujših oblik zlorabe trga kot kaznivih dejanj se določajo jasne meje v
pravu, v skladu s katerimi se takšna ravnanja štejejo za nesprejemljiva, ter se
javnost in morebitne kršitelje opozarja, da jih pristojni organi obravnavajo
zelo resno. (7)
Vse države članice niso predvidele kazenskih
sankcij za nekatere oblike hudih kršitev nacionalne zakonodaje za izvajanje
Direktive 2003/6/ES. Ti različni pristopi ogrožajo enotne pogoje
delovanja na notranjem trgu in lahko osebe spodbujajo k zlorabi trga v državah
članicah, ki ne predvidevajo kazenskih sankcij za te kršitve. Poleg tega do zdaj na ravni Unije ni bilo
enotnega razumevanja o tem, katero ravnanje se šteje za hudo kršitev. Zato je
treba določiti minimalna pravila v zvezi z opredelitvijo kaznivih dejanj,
ki jih zagrešijo fizične in pravne osebe, in sankcij, ki jih je treba določiti.
Skupna minimalna pravila bi tudi omogočila uporabo učinkovitejših
preiskovalnih metod in učinkovitega sodelovanja znotraj držav članic
ter med njimi. Obsodbe za kršitve v zvezi z zlorabo trga po kazenskem pravu, ki
so pogosto medijsko zelo izpostavljene, prispevajo k odvračanju morebitnih
kršiteljev, saj usmerijo pozornost javnosti na prizadevanje pristojnih organov
glede preprečevanja zlorabe trga. (8)
Uvedba kazenskih sankcij za najhujše kršitve v
zvezi z zlorabo trga v vseh državah članicah je zato bistvena za
zagotovitev učinkovitega izvajanja politike Unije na področju boja
proti zlorabi trga v skladu z zahtevami is sporočila „Oblikovanje
kazenskopravne politike EU: zagotavljanje učinkovitega izvajanja
politik EU s pomočjo kazenskega prava“[14]. (9)
Da bi bilo področje uporabe te direktive skladno
s področjem uporabe Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z
notranjimi informacijami in tržni manipulaciji, je treba iz te direktive
izvzeti trgovanje z lastnimi delnicami za stabilizacijo in v okviru programov
odkupa ter posle, naročila ali prakse, ki so bili izvršeni v okviru
dejavnosti monetarne politike in upravljanja javnega dolga ter dejavnosti na
področju pravic do emisije, ki se izvajajo v okviru podnebne politike
Unije. (10)
Za države članice mora veljati obveznost, da
predvidijo kazenske sankcije v skladu s to direktivo le za kršitve v zvezi s
trgovanjem z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo, ki so storjene
naklepno. (11)
Zaradi negativnega vpliva poskusa trgovanja z
notranjimi informacijami in poskusa tržne manipulacije na celovitost
finančnih trgov in zaupanje vlagateljev v te trge se morajo te oblike
ravnanja kaznovati kot kazniva dejanja. (12)
V skladu s to direktivo morajo države članice
tudi zagotoviti, da so kaznivi tudi pozivanje h kaznivim dejanjem ter
pomoč pri takih dejanjih ali napeljevanje k takim dejanjem. V tem okviru
je treba za pozivanje k trgovanju z notranjimi informacijami šteti dejanja,
zaradi katerih druga oseba na podlagi notranjih informacij pridobi ali odtuji
finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo. (13)
To direktivo je treba uporabljati ob upoštevanju
pravnega okvira, uveljavljenega z Uredbo (EU) št. … Evropskega
parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni
manipulaciji in z njo povezanimi izvedbenimi ukrepi. (14)
Za zagotovitev učinkovitega izvajanja evropske
politike za zagotavljanje celovitosti finančnih trgov, ki je določena
v Uredbi (EU) št. … Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z
notranjimi informacijami in tržni manipulaciji, morajo države članice prav
tako razširiti odgovornost pravnih oseb in, kadar je mogoče, tudi kazensko
odgovornost pravnih oseb. (15)
Ker ta direktiva
določa minimalna pravila, lahko države članice sprejmejo ali ohranijo
strožja pravila kazenskega prava v zvezi z zlorabo trga. (16)
Vsaka obdelava osebnih podatkov pri izvajanju te
direktive mora biti v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta
95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi
osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[15]. (17)
Ker države članice ne morejo zadovoljivo
doseči cilja te direktive, in sicer zagotoviti razpoložljivost kazenskih
sankcij za najhujše kršitve v zvezi z zlorabo trga v Uniji, ampak ga je zaradi
obsega in učinkov te direktive lažje doseči na ravni Unije, lahko
Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz
člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega
člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega
cilja. (18)
Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva
načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so
zajeta v Pogodbi. Zlasti je treba pri njeni uporabi ustrezno upoštevati svobodo
gospodarske pobude (člen 16), pravico do učinkovitega pravnega
sredstva in nepristranskega sojenja (člen 47), domnevo nedolžnosti in
pravico do obrambe (člen 48), načeli zakonitosti in
sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni (člen 49) ter pravico, da se
za isto kaznivo dejanje ne sodi ali kaznuje dvakrat (člen 50). (19)
Komisija bi morala oceniti izvajanje te direktive v
državah članicah, pri čemer bi se ocenila tudi morebitna potreba po
uvedbi minimalne usklajenosti vrst in ravni kazenskih sankcij v prihodnosti. (20)
[V skladu s členi 1, 2, 3 in 4 Protokola
(št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja
svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi, je Združeno kraljestvo
uradno izrazilo željo po sodelovanju pri sprejetju in uporabi te direktive] ALI
[Ne glede na člen 4 Protokola (št. 21) o stališču
Združenega kraljestva glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je
priložen Pogodbi, Združeno kraljestvo ne bo sodelovalo pri sprejetju te
direktive, ki zato zanj ne bo zavezujoča in mu je ne bo treba
uporabljati]. (21)
[V skladu s členi 1, 2, 3 in 4 Protokola
(št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja
svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi, je Irska uradno izrazila
željo po sodelovanju pri sprejetju in uporabi te direktive] ALI [Ne glede na
člen 4 Protokola (Št. 21) o stališču Irske glede območja
svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi, Irska ne bo sodelovala
pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ne bo zavezujoča in ji je ne bo
treba uporabljati]. (22)
V skladu s členoma 1 in 2 Protokola
(št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi, Danska ne sodeluje
pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in ji je ni treba
uporabljati – SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1
Vsebina in področje uporabe 1.
Ta direktiva določa minimalna pravila za
kazenske sankcije za najhujše kršitve v zvezi z zlorabo trga, in sicer za
trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. 2.
Ta direktiva se ne uporablja za trgovanje z
lastnimi delnicami v okviru programov odkupa ali stabilizacijo finančnega
instrumenta, kadar se takšno trgovanje izvaja v skladu s členom 3 Uredbe (EU)
št. … Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi
informacijami in tržni manipulaciji, ali za posle, naročila ali ravnanja,
ki so bila izvedena v okviru dejavnosti monetarne politike, dejavnosti
upravljanja javnega dolga in dejavnosti na področju pravic do emisije, ki
se izvajajo pri vodenju podnebne politike Unije, v skladu s členom 4 Uredbe (EU)
št. … Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami
in tržni manipulaciji. 3.
Ta direktiva se uporablja tudi za prakse ali posle,
vključno s ponudbami, povezane z dražbo pravic do emisije ali drugih iz
njih izvedenih produktov, ki se prodajajo na dražbi, v skladu z Uredbo Komisije
št. 1031/2010. Vse določbe iz te direktive, ki se nanašajo na
naročila za trgovanje, se uporabljajo za ponudbe, predložene v okviru
dražbe.[16] Člen 2
Opredelitev pojmov V tej direktivi: 1.
„finančni instrument“ pomeni vsak instrument v
smislu člena 2(1)(8) Uredbe (EU) št. … Evropskega
parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov; 2.
„notranje informacije“ pomenijo informacije v
smislu člena 6 Uredbe (EU) št. … Evropskega parlamenta in
Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji. Člen 3
Trgovanje z notranjimi informacijami Države članice sprejmejo potrebne ukrepe
za zagotovitev, da se naslednje ravnanje šteje za kaznivo dejanje, kadar je
naklepno: (a)
uporaba notranjih informacij, ki jih ima oseba, za
pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov, na katere se te
informacije nanašajo, za lasten račun ali račun tretje osebe. To
vključuje tudi uporabo notranjih informacij pri preklicu ali spremembi
naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se te notranje
informacije nanašajo, če je bilo naročilo oddano, ko zadevna oseba še
ni imela notranjih informacij, ali (b)
razkrivanje notranjih informacij kateri koli drugi
osebi, razen kadar je razkritje del zakonitega izpolnjevanja obveznosti v
okviru službenih nalog ali poklica. Člen 4
Tržna manipulacija Države članice sprejmejo potrebne ukrepe
za zagotovitev, da se naslednje ravnanje šteje za kaznivo dejanje, kadar je
naklepno: (a)
dajanje napačnih ali zavajajočih signalov
glede ponudbe finančnega instrumenta, povpraševanja po njem ali njegove
cene ali ponudbe povezane blagovne promptne pogodbe, povpraševanja po njej ali
njene cene; (b)
zagotavljanje nenormalne ali umetne ravni cene
enega ali več finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih
promptnih pogodb; (c)
sklenitev posla, oddaja naročila za trgovanje
ali katera koli druga dejavnost na finančnih trgih, ki vpliva na ceno
enega ali več finančnih instrumentov ali povezane blagovne promptne
pogodbe, pri čemer se uporabljajo navidezna sredstva ali kakršna
koli druga oblika zavajanja ali zvijače; (d)
razširjanje informacij, ki dajejo napačne ali
zavajajoče signale glede finančnih instrumentov ali povezanih
blagovnih promptnih pogodb, kadar oseba z razširjanjem zadevnih informacij
pridobi korist ali dobiček zase ali za drugo osebo. Člen 5
Pozivanje, pomoč in napeljevanje ter poskus 1.
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s
katerimi zagotovijo, da se pozivanje h kaznivim dejanjem iz členov 3
in 4 ter pomoč pri takih dejanjih ali napeljevanje k takim dejanjem
kaznujejo kot kazniva dejanja. 2.
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s
katerimi zagotovijo, da se poskus storitve katerega koli dejanja iz
členov 3(a) ter 4(a), (b) in (c) kaznuje kot kaznivo dejanje. Člen 6
Kazenske sankcije Države članice sprejmejo potrebne ukrepe,
s katerimi zagotovijo, da se za kazniva dejanja iz členov 3 do 5
predvidijo kazenske sankcije, ki so učinkovite, sorazmerne in
odvračilne. Člen 7
Odgovornost pravnih oseb 1.
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s
katerimi zagotovijo, da so lahko pravne osebe odgovorne za kršitve iz
členov 3 do 5, če jih je v njihovo korist storila katera koli
oseba na vodilnem položaju pravne osebe, ki je delovala individualno ali kot
del organa pravne osebe, in sicer na podlagi: (a)
pooblastila za zastopanje pravne osebe; (b)
pooblastila za odločanje v imenu pravne osebe
ali (c)
pooblastila za opravljanje nadzora znotraj pravne
osebe. 2.
Države članice sprejmejo tudi potrebne ukrepe,
s katerimi zagotovijo, da so lahko pravne osebe odgovorne, če je lahko
zaradi pomanjkljivega nadzora ali kontrole s strani osebe iz odstavka 1
oseba, ki je podrejena pravni osebi, storila kaznivo dejanje iz členov 3
do 5 v korist pravne osebe. 3.
Odgovornost pravnih oseb na podlagi
odstavkov 1 in 2 ne izključuje kazenskih postopkov proti
fizičnim osebam, ki so udeleženi kot storilci, napeljevalci ali sostorilci
pri kršitvah iz členov 3 do 5. Člen 8
Sankcije za pravne osebe Države članice
sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pravna oseba, ki je
odgovorna na podlagi člena 7, kaznuje z učinkovitimi,
sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami. Člen 9
Poročilo Komisija
do [4 leta po začetku veljavnosti te direktive] poroča Evropskemu
parlamentu in Svetu o uporabi te direktive in potrebi, če ta obstaja, po njeni
spremembi, zlasti kar zadeva ustreznost uvedbe skupnih minimalnih pravil za
vrste in ravni kazenskih sankcij. Komisija
svoje poročilo predloži skupaj z zakonodajnim predlogom, če je to
ustrezno. Člen 10
Prenos 1.
Države članice najpozneje [24 mesecev po
začetku veljavnosti te direktive] sprejmejo in objavijo zakone in druge
predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo
besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in
to direktivo. Navedene predpise uporabljajo od [24 mesecev
po začetku veljavnosti te direktive], če in ko začne veljati Uredba (EU)
št. … Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami
in tržni manipulaciji. Države članice se v sprejetih predpisih
sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni
objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 2.
Države članice sporočijo Komisiji
besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na
področju, ki ga ureja ta direktiva, ter korelacijsko tabelo med navedenimi
določbami in to direktivo. Člen 12
Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati dvajseti dan
po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 13
Naslovniki Ta direktiva je
naslovljena na države članice v skladu s Pogodbama. V Bruslju, Za
Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] Poročilo skupine na visoki ravni za
finančni nadzor v EU, Bruselj, 25. februar 2009,
str. 23. [2] Evropska komisija, sporočilo Krepitev sistemov
sankcij v sektorju finančnih storitev, COM(2010) 716 z dne
8. decembra 2010. [3] COM (2011) 573 konč. [4] Evropski svet je v „Stockholmskem programu – odprta in
varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ z dne 2.12.2009 poudaril, da
je treba urediti finančne trge in preprečiti zlorabe, države
članice in Komisijo pa pozval, naj izboljšajo odkrivanje tržnih zlorab in
nezakonitega prisvajanja sredstev. Svet za pravosodje in notranje zadeve je v
svojih sklepih o preprečevanju gospodarskih kriz in podpori gospodarskim
dejavnostim poudaril, da bi lahko preučili, ali je mogoče oziroma
primerno uskladiti kazenske zakonodaje glede obravnavanja resnih cenovnih
manipulacij na trgih vrednostnih papirjev in drugih kršitev, povezanih s trgi
vrednostnih papirjev. Glej dokumenta 8920/10 z dne 22.4.2010 in 7881/10 z dne
29.3.2010. [5] CESR/08-099, februar 2008. [6] Glej
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/abuse/12112008_conference_en.htm. [7] Glej
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/market_abuse_en.htm. [8] Glej
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/mad/consultation_paper.pdf. [9] Glej
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/mad_en.htm. [10] Poročilo o oceni učinka je na voljo na http://ec.europa.eu/internal_market/securities/abuse/index_en.htm [11] Glej Prilogo 3 k poročilu o oceni učinka za
povzetek razprav. [12] UL C , , str. . [13] UL L 16, 12.4.2003, str. 16. [14] COM (2011) 573 konč. [15] UL L 281, 23.11.1995, str. 31. [16] Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne
12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih
vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi
Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema
za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti,
UL L 302, 18.11.2010, str. 1.