EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011DC0848
REPORT FROM THE COMMISSION State Aid Scoreboard Report on state aid granted by the EU Member States- Autumn 2011 Update -
POROČILO KOMISIJE Statistični pregled državnih pomočiPoročilo o državnih pomočeh, ki so jih dodelile države članice EU– Jesenska dopolnitev 2011 –
POROČILO KOMISIJE Statistični pregled državnih pomočiPoročilo o državnih pomočeh, ki so jih dodelile države članice EU– Jesenska dopolnitev 2011 –
/* COM/2011/0848 konč. */
POROČILO KOMISIJE Statistični pregled državnih pomočiPoročilo o državnih pomočeh, ki so jih dodelile države članice EU– Jesenska dopolnitev 2011 – /* COM/2011/0848 konč. */
POROČILO KOMISIJE Statistični pregled
državnih pomoči
Poročilo o državnih pomočeh, ki so jih dodelile države članice EU
– Jesenska dopolnitev 2011 – KAZALO Državne pomoči v okviru gospodarske krize.................................................................................. 5 1........... Državne pomoči v letu 2010........................................................................................... 5 2........... Trendi in značilnosti izdatkov za
nekrizno pomoč v državah članicah................................. 6 2.1........ Trend ravni nekrizne državne pomoči,
dodeljene industriji in storitvenemu sektorju........... 7 2.2........ Nekrizna državna pomoč, namenjena
horizontalnim ciljem skupnega interesa.................... 8 3........... Državna pomoč v okviru finančne in
gospodarske krize................................................... 8 3.1........ Trend odobritev in uporabe ukrepov
državne pomoči za finančni sektor........................... 8 3.2........ Odobreni zneski in uporabljeni
zneski na podlagi začasnega okvira................................... 9 4........... Trend izdatkov za državno pomoč po
vrstah ukrepov pomoči........................................ 10 4.1........ Število ukrepov pomoči................................................................................................ 10 4.2........ Obseg pomoči – približno 21 %
pomoči industriji in storitvenemu sektorju se dodeli na podlagi skupinskih
izjem.................................................................................................................................... 11 5........... Uveljavljanje pravil o državnih
pomočeh........................................................................ 11 PRILOGA.................................................................................................................................. 13 Povzetek
sklepnih ugotovitev poročila Leta 2010 se
skupni izdatki za nekrizno pomoč v EU v primerjavi z letom prej niso bistveno
spremenili. Države članice so si še naprej prizadevale zmanjšati skupno višino
pomoči in nekaterim je izdatke za državno pomoč uspelo precej znižati. Na
splošno trend za obdobje 2005–2010 kaže na upadanje izdatkov za nekrizno pomoč.
Pomoč, ki se
namenja horizontalnim ciljem skupnega interesa, je ostala visoka, medtem ko so
nekatere države članice uspele nadalje znižati pomoč za sektorski razvoj. V
primerjavi s prejšnjimi leti se je povečala tudi pomoč, dodeljena na podlagi
skupinskih izjem. Na splošno je bila pomoč, dodeljena bodisi na podlagi
skupinskih izjem bodisi v okviru shem, visoka, individualno dodeljena pomoč, ki
jo Komisija odobri s sklepom, pa je ostala na nizki ravni. Nadaljevale so
se dejavnosti za izterjavo nezakonite državne pomoči in od upravičencev je bilo
izterjane več tovrstne pomoči. Vseeno je bilo nekaj nadaljnjih zadev
predloženih sodišču. Leta 2010 se
je število ukrepov podpore v okviru finančne krize, ki jih je odobrila
Komisija, bistveno zmanjšalo v primerjavi s prejšnjima dvema letoma. Vendar je
večina v preteklosti odobrenih ukrepov še vedno veljavnih. Znesek, ki se
je leta 2010 dejansko uporabil za ukrepe dokapitalizacije in ukrepe za
oslabljena sredstva, je skoncentriran predvsem v nekaj državah članicah; večina
sredstev, ki je bila dana na voljo v obliki jamstev in likvidnostnih ukrepov,
še ni bila uporabljena. Leta 2010 je
bilo na podlagi začasnega okvira Unije odobrenih le nekaj novih ukrepov pomoči.
Večina ukrepov pomoči je bila odobrenih že leta 2009 in države članice so leta
2010 na podlagi začasnega okvira Unije dodelile precej manj pomoči kot leta
2009. Poleg tega je bila uporabljena pomoč precej pod zneskom odobrene pomoči,
zlasti zaradi nepredvidljivih gospodarskih razmer in previdnosti držav članic,
ki so pri dodeljevanju pomoči na podlagi začasnega okvira Unije uporabile
stroge pogoje. V dopolnitvi statističnega pregleda državnih pomoči
(v nadaljnjem besedilu: statistični pregled) za jesen 2011 so povzete
informacije, ki so jih države članice letos predložile v svojih letnih
poročilih o izdatkih za državno pomoč v letu 2010. Zaradi uporabljene metodologije[1] in v izogib izkrivljeni predstavitvi
trendov o izdatkih za državno pomoč statistični pregled razlikuje med nekrizno
pomočjo (tj. vsa pomoč, dodeljena na podlagi običajnih pravil EU za državne
pomoči) in krizno pomočjo (tj. vsa pomoč, dodeljena finančnim institucijam in
realnemu gospodarstvu na podlagi začasnih ukrepov državne pomoči kot odziv na
finančno in gospodarsko krizo)[2]. Glede nekrizne pomoči je v statističnem
pregledu poleg povzetka izdatkov v letu 2010 predstavljen tudi pregled trenda
izdatkov za državno pomoč industriji in storitvenemu sektorju (primerjava
obdobja 2005–2007 z obdobjem 2008–2010) in po vrstah ukrepov pomoči, to so
pomoč na podlagi skupinskih izjem, sheme in posamezni ukrepi (posamezne
priglasitve shem ali sklepi o ad hoc pomoči). Glede krizne pomoči so v statističnem pregledu
prikazani odobreni zneski (od 1. oktobra 2008 do
1. oktobra 2011) in dejansko uporabljeni zneski (od
1. oktobra 2008 do 31. decembra 2010) po vrstah
instrumentov (dokapitalizacija, jamstvo, oslabljena sredstva, likvidnostni
ukrepi). Poleg tega so v poročilu predstavljeni podatki o dodeljeni pomoči na
podlagi začasnega okvira Unije za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do
financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (v nadaljnjem besedilu:
začasni okvir)[3];
podatki so v obliki odobrenih zneskov in dejansko uporabljenih zneskov.
Dokument prav tako vključuje posodobitev dosežkov na področju uveljavljanja
pravil o državnih pomočeh. Statistični pregled je sestavljen iz dveh
delov. V povzetku poročila, ki ga je sprejel kolegij komisarjev, so poudarjeni
ključna dejstva, sklepne ugotovitve, trendi in značilnosti glede državnih
pomoči, ki so jih dodelile države članice. Delovni dokument služb Komisije, ki
je priložen poročilu, „Dejstva in številke o državnih pomočeh v državah članicah
EU“ (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument služb Komisije) predstavlja ozadje
poročila. Navesti je treba, da tudi Nadzorni organ Efte
objavlja letni statistični pregled[4],
v katerem so navedeni posodobljeni podatki o obsegu državnih pomoči, dodeljenih
na Islandiji, v Lihtenštajnu in na Norveškem. Državne pomoči v
okviru gospodarske krize Leta 2010 je BDP v Evropski uniji po negativni
rasti leta 2009 sicer beležil pozitivno, a razmeroma nizko rast, v povprečju
manj kot 1 %. Zaradi kriznih razmer v finančnem sektorju so
države članice še naprej zagotavljale pomoč bankam, da bi se okrepilo zaupanje
v ta sektor in da bi se bankam zlasti omogočilo, da še naprej kreditirajo
realno gospodarstvo. V letu 2010 se je gospodarski položaj
številnih podjetij postopoma izboljšal, kar je pomenilo manj krizne pomoči
držav članic realnemu gospodarstvu. Na splošno je politika nadzora državnih
pomoči, ki jo je vodila Komisija, pomembno prispevala k zagotavljanju
usklajenega izvajanja rešilnih ukrepov brez primere, ne da bi prišlo do
nepotrebnega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu. 1. Državne pomoči v letu
2010 Leta 2010 so države članice dodelile skupaj
okoli 73,7 milijarde EUR nekrizne pomoči ali 0,6 % BDP[5] Evropske unije[6]. Krizni ukrepi, tj. pomoč
finančnemu sektorju prek ukrepov dokapitalizacije in ukrepov za oslabljena
sredstva, so znašali 121,3 milijarde EUR (1 % BDP Evropske
unije), medtem ko je skupni znesek odprtih jamstev in likvidnostnih ukrepov v
povprečju znašal 983,9 milijarde EUR (8 % BDP Evropske
unije). Pri pomoči, dodeljeni na podlagi začasnega okvira, je bil uporabljeni
znesek leta 2010 približno 11,7 milijarde EUR ali
0,9 % BDP Evropske unije. Do dne 1. oktobra 2011[7] je Komisija vsem državam
članicam EU-15[8]
ter Cipru, Madžarski, Latviji, Litvi, Poljski, Slovaški in Slovenji odobrila
ukrepe, povezane s finančno krizo, ukrepe pomoči na podlagi začasnega okvira pa
vsem državam članicam razen Cipra. Nekrizno pomoč je mogoče nadalje razdeliti na
pomoč industriji in storitvenemu sektorju, ki je leta 2010 znašala skupaj
okoli 61 milijard EUR ali 0,5 % BDP Evropske unije[9], pomoč kmetijstvu v višini
okoli 10,3 milijarde EUR ali 0,08 % BDP Evropske unije,
pomoč ribištvu v znesku okoli 0,18 milijarde EUR ali
0,001 % BDP Evropske unije in pomoč prometnemu sektorju v višini
okoli 3,2 milijarde EUR ali 0,02 % BDP Evropske unije. Po poročilih držav članic je pomoč
železniškemu sektorju[10]
leta 2010 znašala 27,2 milijarde EUR ali 0,2 %[11] BDP Evropske unije[12]. Na pet držav, ki je
dodelilo največ nekrizne pomoči, je odpadlo okrog 45,7 milijarde EUR
ali približno dve tretjini celotne nekrizne pomoči. Nemčija je dodelila
približno 15,9 milijarde EUR ali 21,6 % celotne krizne pomoči,
sledijo Francija (okoli 15,4 milijarde EUR ali 20,8 %), Španija
(5 milijard EUR ali 6,8 %), Združeno kraljestvo
(4,8 milijarde EUR ali 6,5 %) in Italija
(4,6 milijarde EUR ali 6,2 %). Če pa gledamo obseg pomoči kot
odstotek BDP posamezne države članice, dobimo drugačno sliko. Dodeljena pomoč
Madžarske je pomenila skoraj 2,3 % njenega nacionalnega BDP, Malte
1,4 %, Finske 1,1 %, Slovenije 1,1 % in Irske 1,0 %. 2. Trendi in značilnosti
izdatkov za nekrizno pomoč v državah članicah Slika 1[13]: Celotna državna pomoč
(nekrizna pomoč) kot % BDP (EU-27; podatki od leta 1992) Gledano dolgoročno je za raven državnih pomoči
od 80-ih let dalje na splošno značilen padajoč trend. Od okrog 2 % BDP
Evropske unije, kolikor je pomoč znašala v 80-ih letih, je ta odstotek v 90-ih
padel na okoli 1 % BDP Evropske unije in se nadalje zniževal na okoli 0,5 %
do 0,6 % BDP Evropske unije v obdobju 2004–2008; porast je bil izjemoma
zabeležen leta 2006. Od leta 2008 je pomoč začela zmerno naraščati in
je leta 2010 znašala približno 0,6 % BDP Evropske unije. Razlogi za
upad izdatkov za državno pomoč v preteklosti so navedeni v statističnih
poročilih iz prejšnjih let[14].
Gledano kratkoročno se raven izdatkov za
državno pomoč od leta 2008 ni bistveno spremenila, kar je razvidno tudi iz
trenda, ki znaša med okrog 0,062 %[15]
in 0,60 %[16]
BDP Evropske unije. Zdi se, da so države članice pretežno ohranile disciplino,
kar zadeva dodeljevanje državnih pomoči, da pa je njihov odziv na finančno in
gospodarsko krizo prispeval k nekoliko višji ravni nekrizne pomoči v
letu 2010. Poleg tega kaže tudi, da so države članice še naprej vodile ciljno
usmerjeno in dobro uravnoteženo politiko državnih pomoči, kar zadeva ukrepe
nekrizne pomoči. Zaradi posebnosti pri
pomoči kmetijstvu, ribištvu in prometnemu sektorju je v naslednjih razdelkih, v
katerih sta analizirani raven in usmerjenost nekrizne pomoči (2.1 in 2.2),
obravnavana le pomoč industriji in storitvenemu sektorju. 2.1. Trend
ravni nekrizne državne pomoči, dodeljene industriji in storitvenemu sektorju Ukrepi krizne pomoči, ki so obravnavani ločeno
v poglavju 3, pri analizi pomoči industriji in storitvenemu sektorju niso
bili upoštevani, saj bi drugače dobili zelo izkrivljen prikaz izdatkov za pomoč
industriji in storitvenemu sektorju. To izvzetje je utemeljeno tudi zaradi
uporabe drugačne metodologije za izračun zneskov pomoči, dodeljenih finančnim
institucijam. Trend izdatkov za pomoč industriji in
storitvenemu sektorju v EU kaže na zmerno povečanje v obdobju 2008–2010 v
primerjavi z obdobjem 2005–2007. Ti izdatki so v obdobju 2008–2010 v povprečju
znašali okoli 59,9 milijarde EUR ali 0,49 % BDP Evropske
unije, v obdobju pred tem pa 52,8 milijarde EUR ali
0,43 % BDP Evropske unije. Iz tega izhaja, da je finančna in
gospodarska kriza očitno nekoliko vplivala na izdatke za ukrepe nekrizne
pomoči, prek katerih so države članice bolj podprle zlasti regionalni razvoj
ter raziskave, razvoj in inovacije. V tej fazi bi bilo prezgodaj sklepati, ali
je rast trenda, ki je bila po zniževanju ravni pomoči zabeležena prvič, začetek
dolgoročnega trenda, ali pa gre za posebne okoliščine finančne in gospodarske
krize, v katerih bi bilo višjo raven pomoči lahko pričakovati za krajše
obdobje. Da so bile države članice večinoma uspešne v
svojih prizadevanjih, da ohranijo splošno raven pomoči pod nadzorom, potrjuje
dejstvo, da je 11 držav članic znižalo raven svoje pomoči v primerjavi s
povprečnim trendom v EU[17].
Pri državah članicah, pri katerih je bilo zabeleženo zvišanje ravni pomoči, je
večino tega zvišanja mogoče pripisati pomoči za horizontalne cilje, medtem ko
se je sektorska pomoč leta 2010 še nadalje zmanjšala. Manjše upadanje
izdatkov za državno pomoč industriji in storitvenemu sektorju, ki je med letoma
2009 in 2010 znašalo okoli 0,01 %, je mogoče razložiti predvsem s
povečanjem izdatkov za regionalni razvoj in druge horizontalne cilje. Več
regionalne pomoči so denimo dodelile Grčija, Litva in Romunija, več pomoči za
druge horizontalne cilje pa Francija, Luksemburg in Združeno kraljestvo. V tej
fazi je prezgodaj reči, ali ta kratkoročni trend upadanja izdatkov za pomoč
industriji in storitvenemu sektorju pomeni začetek spremembe dolgoročnega
trenda. Kaže pa, da so se države članice lahko prožno odzvale na spreminjajoče
se gospodarske potrebe. Iz dejstva, da se dodeljuje vedno več pomoči na podlagi
skupinskih izjem[18] in da države članice še naprej uporabljajo sheme, je mogoče sklepati,
da sta ti orodji državam članicam omogočili, da so velikemu številu podjetij
dodelile pomoč, ki ne zahteva posameznih priglasitev Komisiji. 2.2. Nekrizna
državna pomoč, namenjena horizontalnim ciljem skupnega interesa Pojem horizontalne pomoči, tj. pomoči, ki se
ne dodeli posebnemu gospodarskemu sektorju, izhaja iz Pogodbe[19]. Komisiji daje možnost, da se
odloča o tem, katere državne pomoči je mogoče šteti za združljive z notranjim
trgom, da se zagotovi učinkovita podpora skupnim ciljem politike. Največ take
pomoči gre za raziskave, razvoj in inovacije, varstvo okolja ter spodbujanje
ohranjanja energije in uporabe obnovljivih virov energije. Sledijo regionalni
razvoj, pomoč za mala in srednja podjetja, ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje
usposabljanja. Leta 2010 je bilo horizontalnim ciljem
namenjenih skupaj okoli 51,9 milijarde EUR ali 0,42 % BDP
Evropske unije, kar je 85 % celotne pomoči industriji in storitvenemu
sektorju. Na tri glavne cilje, regionalni razvoj (24,3 % celotne pomoči
industriji in storitvenemu sektorju), varstvo okolja (23,7 %) ter
raziskave, razvoj in inovacije (17,4 %), sta skupaj odpadli okoli dve
tretjini celotne pomoči industriji in storitvenemu sektorju. Visoka raven
pomoči, namenjene horizontalnim ciljem, je skladna tudi s splošnim trendom, ki
je med obdobjema 2005–2007 in 2008–2010 pridobil približno 2,2 %. Poleg
tega je raven pomoči za horizontalne cilje v 19 državah članicah presegla
povprečje EU, samo v dveh državah članicah pa je znašala manj kot 50 %. Znesek sektorske pomoči, ki vključuje pomoč za
reševanje in prestrukturiranje, je v letu 2010 predstavljal 15 %
celotne pomoči industriji in storitvenemu sektorju; nadalje se je zmanjšal na
9,1 milijarde EUR ali 0,07 % BDP Evropske unije. Glavni
razlog za tako gibanje je dejstvo, da se manj pomoči dodeljuje predelovalnemu
in nepredelovalnemu sektorju. Na splošno dolgoročni
trend kaže, da so si države članice še naprej prizadevale pomoč usmeriti v
horizontalne cilje skupnega interesa. 3. Državna pomoč v okviru
finančne in gospodarske krize 3.1. Trend
odobritev in uporabe ukrepov državne pomoči za finančni sektor Nemiri na finančnih trgih, ki jih je sprožila
finančna kriza leta 2008, so od evropskih vlad zahtevali obsežno
posredovanje, da bi omejile negativne učinke šoka. Državne pomoči finančnim
institucijam so bile bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev zaupanja v
finančni sektor in s tem preprečitev sistemske krize. V obdobju od 1. oktobra 2008[20] do 1. oktobra 2011
je Komisija odobrila pomoč finančnemu sektorju v skupnem znesku
4 506,5 milijarde EUR (36,7 % BDP Evropske unije).
Večina pomoči je bila odobrena leta 2008
(3 457 milijard EUR ali 27,7 % BDP Evropske unije),
predvsem v obliki jamstev za obveznice bank in kratkoročne obveznosti. Od
leta 2008 se je število državnih ukrepov pomoči, predloženih v odobritev
Komisiji, postopno zmanjševalo, glede vrste instrumentov pa se je odobrena
pomoč po letu 2008 vedno bolj nanašala na ukrepe dokapitalizacije bank in
ukrepe za oslabljena sredstva ter manj na jamstva. V obdobju 2008–2010[21] je obseg pomoči, ki so ga
države članice dejansko uporabile, znašal 1 608 milijard EUR[22] ali 13,1 % BDP
Evropske unije. Na jamstva in likvidnostne ukrepe odpade
1 199 milijard EUR ali 9,8 % BDP Evropske unije. Preostanek
uporabljene pomoči (409 milijard EUR ali 3,3 % BDP Evropske
unije) se nanaša na ukrepe dokapitalizacije in ukrepe za oslabljena sredstva. Pomoč v okviru finančne krize,
odobrena/uporabljena v letu 2010 Komisija je leta 2010 odobrila pomoč v
skupnem znesku 383,8 milijarde EUR ali 3,1 % BDP Evropske
unije. Novo odobrene pomoči zadevajo predvsem nekaj držav in vključujejo
dokapitalizacijo v višini 183,9 milijarde EUR, jamstva v višini
55,4 milijarde EUR, ukrepe za oslabljena sredstva v višini
77,9 milijarde EUR in likvidnostne ukrepe v višini 66,7 milijarde EUR.
Leta 2010 je bil skupni obseg uporabljene
pomoči za dokapitalizacijo in oslabljena sredstva
121,3 % milijarde EUR (1 % BDP Evropske unije).
Vloženega je bilo za 87,8 milijarde EUR (0,7 % BDP Evropske
unije) svežega kapitala, ukrepi za oslabljena sredstva pa so znašali
33,6 milijarde EUR (0,3 % BDP Evropske unije). Glede
jamstev in likvidnostnih ukrepov je povprečni odprti znesek v letu 2010
znašal 983,9 milijarde EUR (8 % BDP Evropske unije), od
tega 922 milijard EUR (7,5 % BDP Evropske unije) za jamstva
in 61,9 milijarde EUR (0,5 % BDP Evropske unije) za
likvidnostne ukrepe. 3.2. Odobreni
zneski in uporabljeni zneski na podlagi začasnega okvira Okvir in obseg uporabe Komisija je 17. decembra 2008 kot
odziv na vse bolj omejen dostop podjetij do kreditov, ki je bil posledica
finančne krize, sprejela začasni okvir. Ta okvir naj bi zagotovil stalen dostop
podjetij do financiranja in s spodbujanjem naložb ustvaril podlago za
trajnostno dolgoročno rast. Poleg tega je poenostavil nekatera pravila iz
obstoječih smernic, denimo z uvedbo višjih zgornjih meja za naložbe rizičnega
kapitala. Začasni okvir je namenjen podpori vseh gospodarskih sektorjev,
izključuje pa pomoč za odpravo že prej obstoječih strukturnih težav in se zato
ne uporablja za podjetja, ki so imela težave že pred krizo. Začasni okvir se šteje kot del širšega odziva
Komisije na gospodarsko krizo, tj. evropskega načrta za oživitev gospodarstva[23]. Zaradi velike nestabilnosti finančnih trgov in
s tem povezane negotovosti glede gospodarskih obetov je Komisija konec
leta 2010 sklenila za eno leto podaljšati nekatere ukrepe iz začasnega
okvira, hkrati pa postopno opustiti možnost dodelitve z notranjim trgom
združljivih pomoči, omejenih na 500 000 EUR na podjetje, in zaostriti
pogoje, po katerih lahko države članice dodelijo pomoč na podlagi začasnega
okvira[24].
Ukrepi, odobreni na podlagi začasnega
okvira Komisija je leta 2010 na podlagi
začasnega okvira odobrila 6 novih shem in en nov ukrep ad hoc pomoči ter
podaljšala 10 shem[25],
kar je skupaj znašalo 1,6 milijarde EUR odobrene pomoči
(0,01 % BDP Evropske unije). Šlo je za eno shemo pomoči v znesku do
500 000 EUR na podjetje (1 država članica), 1 subvencionirano
jamstveno shemo (1 država članica), 1 shemo rizičnega kapitala (1 država
članica), 3 države članice pa so pospešile izvozne dejavnosti s 3 shemami za
izvozne kredite. Poleg tega je bilo na podlagi začasnega okvira odobrenih 10
novih ukrepov pomoči kmetom. Pri podaljšanju shem je šlo za 3 sheme (3 države
članice), 2 subvencionirana jamstvena ukrepa (2 državi članici), 2 shemi za
subvencionirane obresti pri posojilih (2 državi članici) in 3 sheme za
pospeševanje izvoznih dejavnosti. Od začetka veljavnosti začasnega okvira je
skupni obseg pomoči, ki ga je na njegovi podlagi odobrila Komisija, znašal
okoli 82,9 % milijarde EUR[26].
Uporabljeni znesek pomoči v letu 2010 Leta 2010 je bilo na podlagi začasnega
okvira uporabljenih okoli 11,8 milijarde EUR pomoči ali
0,09 % BDP Evropske unije. Večina držav članic je uporabila ukrep
omejenega zneska pomoči (okrog 5,3 milijarde EUR), sledili so
subvencionirana jamstva (2,9 milijarde EUR), subvencionirane obresti
pri posojilih (2,7 milijarde EUR) in pomoč za rizični kapital
(0,77 milijarde EUR). Ukrep subvencioniranih obresti pri posojilih za
proizvodnjo okolju prijaznih izdelkov se ni uporabil. Skupni znesek uporabljene pomoči na podlagi
začasnega okvira znaša od začetka njegove veljavnosti okoli
32,8 milijarde EUR. Več podrobnosti o pomočeh, dodeljenih na podlagi začasnega okvira, je
na voljo v poglavju 3.2 delovnega dokumenta služb Komisije. 4. Trend izdatkov za
državno pomoč po vrstah ukrepov pomoči 4.1. Število
ukrepov pomoči Leta 2010 se je število ukrepov pomoči na
podlagi skupinskih izjem, ki so jih na novo uvedle države članice, v primerjavi
z letom 2009 skoraj prepolovilo. Vendar pa je razmerje med pomočjo,
dodeljeno v okviru shem skupinskih izjem, in pomočjo, dodeljeno v okviru
posameznih pomoči, ostalo nespremenjeno. Glavni razlog za upadajoči trend je
dejstvo, da so države članice uvedle nove ukrepe pomoči v okviru uredbe o
splošnih skupinskih izjemah, ki je začela veljati septembra 2008, in
pretežno nadomestile obstoječe ukrepe pomoči, odobrene v okviru iztekajočih se
prejšnjih uredb o skupinskih izjemah za pomoč za zaposlovanje, pomoč za usposabljanje
in pomoč za mala in srednja podjetja ter delno tudi za regionalno pomoč.
Omejitve nacionalnih proračunov v letu 2010 so prav tako lahko prispevale
k manjši pripravljenosti držav članic, da uvedejo nove ukrepe pomoči na podlagi
skupinskih izjem. 4.2. Obseg
pomoči – približno 21 % pomoči industriji in storitvenemu sektorju se
dodeli na podlagi skupinskih izjem Pomoč na podlagi skupinskih izjem se je
povečala še za okoli 1 milijardo EUR in je znašala približno
12,6 milijarde EUR ali 0,1 % BDP Evropske unije; to je
leta 2010 pomenilo 21 % celotne pomoči industriji in storitvenemu
sektorju. Največ so k porastu pomoči na podlagi skupinskih izjem leta 2010
prispevale regionalna pomoč, pomoč za raziskave, razvoj in inovacije ter pomoč
za zaposlovanje, medtem ko se je pomoč na podlagi skupinskih izjem, namenjena
za mala in srednja podjetja ter izobraževanje, zmanjšala, vendar ne toliko,
kolikor je znašalo skupno povečanje pomoči na podlagi skupinskih izjem. Kot je
bilo že omenjeno, so države članice še naprej postopno opuščale ukrepe pomoči,
ki so bili prej odobreni na podlagi sektorskih uredb o skupinskih izjemah, ter
jih nadomestile z ustreznimi ukrepi na podlagi uredbe o splošnih skupinskih
izjemah, pri čemer so v številnih primerih obseg uporabe teh novih ukrepov
razširile tako, kot ga zdaj dovoljujejo pravila iz uredbe o splošnih skupinskih
izjemah. 5. Uveljavljanje pravil o
državnih pomočeh Nezakonita pomoč[27] V obdobju 2000–2010 je Komisija izdala
980 odločb/sklepov o nezakoniti pomoči. V približno 22 % zadev v zvezi z
nezakonito pomočjo[28]
je Komisija izdala negativno odločbo/sklep o nezdružljivem ukrepu pomoči. V
taki negativni odločbi/sklepu Komisija običajno zahteva, da zadevna država
članica izterja nezakonito dodeljeno pomoč. V nadaljnjih 3 % zadev o
nezakoniti pomoči[29]
je Komisija izdala pogojno odločbo/sklep. Pri nezakonitih pomočeh je delež
posredovanja Komisije z odločbami/sklepi okoli 25-odstoten, kar je približno
desetkrat več od deleža negativnih in pogojnih odločb/sklepov pri pravilno
priglašenih zadevah. Več kot polovica teh odločb/sklepov je bilo izdanih v
sektorju industrije in storitev, slaba četrtina v kmetijstvu, preostanek pa v
ribištvu, prometnem sektorju in premogovništvu. Izterjava pomoči Pri izvrševanju še nerešenih odločb/sklepov o izterjavi
je bil dosežen dodaten napredek. Še nerešenih odločb/sklepov o izterjavi je
bilo skupaj 55 (za primerjavo: konec leta 2004 jih je bilo 94). Znesek
nezakonitih in nezdružljivih pomoči, izterjanih od leta 2000, se je še
povečal in je 30. junija 2011 znašal 11,5 milijarde EUR. To
pomeni, da se je delež nezakonitih in nezdružljivih pomoči, ki jih je še treba
izterjati, znižal s 75 % ob koncu leta 2004 na okoli 18,6 % na
dan 30. junija 2011. Izvrševanje zakonodaje o državnih pomočeh:
sodelovanje z nacionalnimi sodišči Po sprejetju obvestila o izvrševanju
zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih leta 2009[30] so se okrepila prizadevanja na
področju ozaveščanja: na spletišču GD za konkurenco[31] je bilo objavljeno
informacijsko gradivo, pripravljena je bila knjižica[32] v podporo sodnikom pri
njihovem vsakodnevnem delu, organizirana so bila posebna usposabljanja za
nacionalne sodnike[33].
Naknadno spremljanje Od začetka veljavnosti uredbe o splošnih
skupinskih izjemah je treba priglasiti še manj ukrepov pomoči. Rezultati
kažejo, da del obstoječih predpisov o državnih pomočeh, ki zagotavlja odobritev
shem pomoči in državam članicam omogoča, da izvajajo ukrepe pomoči na podlagi
uredbe o splošnih skupinskih izjemah in uredb o skupinskih izjemah, na splošno
še deluje razmeroma dobro. Vendar pa je bilo izpostavljenih več individualnih
in horizontalnih problemov, ki zahtevajo nadaljnje ukrepanje Komisije in držav
članic. PRILOGA Delovni
dokument služb Komisije „Dejstva in številke o državnih pomočeh v državah članicah
EU“ [1] V prejšnjih izdajah jesenskega statističnega pregleda je
bil obseg pomoči predstavljen samo z enim številom (izražen absolutno in
relativno kot % BDP), letošnje poročilo pa razlikuje med nekrizno pomočjo,
krizno pomočjo finančnemu sektorju in pomočjo na podlagi začasnega okvira
Unije, ki so ustrezno izražene z ločenimi števili (absolutno in relativno). Več
podrobnosti o metodologiji je na voljo v ustrezni opombi v delovnem dokumentu
služb Komisije, ki spremlja to poročilo. [2] Za izračun krizne pomoči sta v tem statističnem pregledu
v skladu z delovnim dokumentom služb Komisije o učinkih začasnih pravil o
državnih pomočeh, sprejetih v okviru finančne in gospodarske krize
(Commission's Staff Working Paper on the effects of the temporary state aid rules
adopted in the context of the financial and economic crisis;
http://ec.europa.eu/competition/publications/reports/temporary_stateaid_rules_en.html),
uporabljena le dva pojma: razpoložljivi znesek pomoči in uporabljeni znesek
pomoči. Razpoložljivi (obljubljeni) znesek pomoči pomeni najvišji skupni znesek
ukrepov državnih pomoči držav članic, ki ga je odobrila Komisija. Uporabljeni
znesek pomoči izraža dejansko višino ukrepov pomoči, ki so jih izvedle države
članice. Metodologija za izračun krizne pomoči je podrobneje razložena v
delovnem dokumentu služb Komisije. Za vse druge vrste pomoči so države članice
tako kot že v prejšnjih statističnih pregledih poleg odobrenih in uporabljenih
zneskov navedle še element pomoči in skupne izdatke, ki so ustrezno izraženi v
absolutnem obsegu in v % BDP, da bi se zagotovila primerljivost podatkov. [3] Prečiščeno besedilo Sporočila Komisije – Začasni okvir
Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob
trenutni finančni in gospodarski krizi; UL C 83, 7.4.2009, str. 1, kakor ga
spreminjata UL C 261, 31.10.2009, str. 1, in UL C 303, 15.12.2009, str. 6. [4] Glej http://www.eftasurv.int/press--publications/scoreboards/state-aid-scoreboards/. [5] Skupni znesek zajema pomoč industriji, storitvenemu
sektorju, premogovništvu, kmetijstvu, ribištvu in delu prometnega sektorja,
zaradi pomanjkanja primerljivih podatkov pa ne vključuje pomoči železniškemu
sektorju ter pomoči za nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena.
Če ni drugače navedeno, se zneski pomoči nanašajo na element pomoči (ali bruto
ekvivalent dotacije, če gre za jamstva ali posojila), vsebovan v ukrepu državne
pomoči (za podrobnosti glej metodološka pojasnila v delovnem dokumentu služb
Komisije). [6] EU pomeni vse države članice EU. [7] Za celovit prikaz krizne pomoči se za ta del poročila
kot referenčno obdobje upošteva celotno obdobje od sprejetja kriznih ukrepov
Komisije do zaključnega roka 1. oktobra 2011. [8] EU-15 zajema države članice, ki so k EU pristopile pred
letom 2004. [9] Pomoč premogovništvu je kot del sektorske pomoči
vključena v pomoč industriji in storitvenemu sektorju, znašala pa je
2,9 milijarde EUR ali 4,9 % celotne pomoči, dodeljene industriji
in storitvenemu sektorju. [10] Medtem ko se podatki o pomoči industriji in storitvenemu
sektorju od držav članic zbirajo v skladu s Prilogo III A Uredbe Komisije (ES)
št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1), se podatki o pomoči železniškemu
sektorju zbirajo na drugačen način, zato prištevanje teh podatkov skupnim
zneskom ni mogoče. [11] V času priprave tega poročila so podatke o pomoči
železniškemu sektorju predložili Avstrija, Belgija, Danska, Estonija, Španija,
Finska, Francija, Italija, Luksemburg, Litva, Latvija, Portugalska in Švedska. [12] Več podrobnosti o pomoči železniškemu sektorju je na voljo
v točki 2.3.5. delovnega dokumenta služb Komisije. [13] Vir: GD za konkurenco; podatki o BDP: Eurostat. [14] Jesenska dopolnitev 2010, COM(2010) 701; Jesenska dopolnitev 2009,
COM(2009) 661 konč. Izvod teh poročil je mogoče naložiti s spletišča GD za
konkurenco:
http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/archive/scoreboard_arch.html.
[15] Obdobje 2005–2007. [16] Obdobje 2008–2010. [17] Glej sliko 6 v delovnem dokumentu služb Komisije. [18] Podrobnosti so na voljo v poglavju 4. [19] Na primer, člen 107(3)(a) glede regionalne pomoči,
člen 107(3)(b) glede izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega
interesa. [20] V podatkih za leto 2008 so upoštevana tudi sredstva,
odobrena za dokapitalizacijo banke Northern Rock leta 2007. [21] V podatkih za leto 2008 so upoštevana tudi sredstva,
odobrena za dokapitalizacijo banke Northern Rock leta 2007. [22] Vključuje novo pomoč in povprečne odprte zneske. [23] Sprejet novembra 2008. [24] Sporočilo Komisije – Začasni okvir Skupnosti za ukrepe
državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in
gospodarski krizi (UL C 6, 11.1.2011, str. 5). [25] Podrobnosti so na voljo v poglavju 3.2 delovnega dokumenta
služb Komisije. [26] Zaključni rok je 1. oktober 2011. [27] Člen 108(3) PDEU določa, da morajo države članice ne
le priglasiti Komisiji ukrepe državne pomoči pred njihovo izvedbo, ampak pred
izvedbo priglašenih ukrepov tudi počakati na rezultate preiskave Komisije. Če
katera koli od teh zahtev ni izpolnjena, se ukrep državne pomoči šteje za
nezakonitega. [28] 217 zadev. [29] 31 zadev. [30] Obvestilo Komisije o izvrševanju zakonodaje o državni
pomoči na nacionalnih sodiščih (UL C 85, 9.4.2009, str. 1). [31] http://ec.europa.eu/competition/court/state_aid.html.
[32] http://ec.europa.eu/competition/publications/state_aid/national_courts_booklet_en.pdf.
[33] Prek kontaktne točke ec-amicus-state-aid@ec.europa.eu
je bilo obravnavanih več prošenj nacionalnih sodnikov za informacije in mnenje.