This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02010R1031-20191128
Commission Regulation (EU) No 1031/2010 of 12 November 2010 on the timing, administration and other aspects of auctioning of greenhouse gas emission allowances pursuant to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council establishing a system for greenhouse gas emission allowances trading within the Union (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (Besedilo velja za EGP)Besedilo velja za EGP.
Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (Besedilo velja za EGP)Besedilo velja za EGP.
No longer in force
02010R1031 — SL — 28.11.2019 — 008.001
To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu
►M8 UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji ◄ (UL L 302 18.11.2010, str. 1) |
spremenjena z:
|
|
Uradni list |
||
št. |
stran |
datum |
||
L 308 |
2 |
24.11.2011 |
||
L 234 |
4 |
31.8.2012 |
||
L 310 |
19 |
9.11.2012 |
||
L 303 |
10 |
14.11.2013 |
||
L 56 |
11 |
26.2.2014 |
||
L 269 |
13 |
19.10.2017 |
||
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/7 z dne 30. oktobra 2018 |
L 2 |
1 |
4.1.2019 |
|
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1868 z dne 28. avgusta 2019 |
L 289 |
9 |
8.11.2019 |
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1031/2010
z dne 12. novembra 2010
o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji
(Besedilo velja za EGP)
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Vsebina
Ta uredba določa pravila o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije na podlagi Direktive 2003/87/ES.
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za dodelitev prek dražbe za pravice iz poglavja II (letalstvo) Direktive 2003/87/ES in za dodelitev prek dražbe za pravice iz poglavja III (nepremične naprave) navedene direktive, ki veljajo za predajo v trgovalnih obdobjih od 1. januarja 2013 dalje.
Člen 3
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
▼M8 —————
„dvodnevna promptna pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo z rokom dobave na dogovorjen datum najpozneje drugi trgovalni dan od dneva dražbe;
„petdnevna standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo z rokom dobave na dogovorjen datum najpozneje v petih trgovalnih dneh od dneva dražbe;
„ponudba“ pomeni ponudbo na dražbi za pridobitev neke količine pravic po določeni ceni;
„licitacijsko obdobje“ pomeni časovno obdobje, v katerem se lahko predložijo ponudbe;
„trgovalni dan“ pomeni kateri koli dan, na katerega sta dražbeni sistem in z njim povezani klirinški sistem ali poravnalni sistem odprta za trgovanje;
„investicijsko podjetje“ pomeni isto kot v točki 1 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 );
„kreditna institucija“ pomeni isto kot v členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 );
„finančni instrument“ pomeni isto kot v točki 15 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;
„sekundarni trg“ pomeni trg, na katerem osebe kupujejo ali prodajajo pravice, preden ali potem ko so bile dodeljene brezplačno ali prek dražbe;
„nadrejeno podjetje“ pomeni isto kot v členu 2(9) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 );
„podrejeno podjetje“ pomeni isto kot v členu 2(10) Direktive 2013/34/EU;
„povezano podjetje“ pomeni isto kot v členu 2(12) Direktive 2013/34/EU;
„dražbeni postopek“ pomeni postopek, ki vključuje določitev časovnega razporeda dražb, postopke za dostop do licitiranja, postopke za oddajo ponudb, izvedbo dražbe, izračun in razglasitev izidov dražbe, ureditve za plačilo dolgovanega zneska, dobavo pravic in upravljanje zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje morebitnih tveganj pri transakciji, ter nadzorovanje in spremljanje pravilnega poteka dražb v dražbenem sistemu;
„pranje denarja“ pomeni isto kot v členu 1(3) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ) ob upoštevanju člena 1(4) in (6) navedene direktive;
„financiranje terorizma“ pomeni isto kot v členu 1(5) Direktive (EU) 2015/849 ob upoštevanju člena 1(6) navedene direktive;
„kriminalna dejavnost“ pomeni isto kot v členu 3(4) Direktive (EU) 2015/849;
„uradni dražitelj“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, ki ga država članica imenuje za prodajo pravic na dražbi v njenem imenu;
„določeni imetniški račun“ pomeni eno ali več vrst imetniškega računa, določenega v veljavnih delegiranih aktih, sprejetih v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES, za namene sodelovanja v postopku dražbe ali njegovega izvajanja, vključno s hrambo pravic na depozitnem računu do njihove dobave v skladu s to uredbo;
„določeni bančni račun“ pomeni bančni račun, ki ga uradni dražitelj, ponudnik ali njegov pravni naslednik imenuje za sprejemanje dolgovanih plačil v skladu s to uredbo;
„dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke“ pomeni isto kot ukrepi skrbnega preverjanja strank v členu 13 Direktive (EU) 2015/849 in okrepljeni ukrepi skrbnega preverjanja strank v členih 18, 18a in 20 ob upoštevanju členov 22 in 23 navedene direktive;
„dejanski lastnik“ pomeni isto kot v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849;
„overjena kopija“ pomeni verodostojno kopijo izvirnega dokumenta, ki je overjena kot dejanska kopija izvirnika pri usposobljenem pravniku, računovodji, notarju ali podobnem strokovnjaku, ki je po nacionalnem pravu zadevne države članice pristojen za uradno potrditev, da je neka kopija resnično kopija izvirnika;
„politično izpostavljene osebe“ pomeni isto kot v členu 3(9) Direktive (EU) 2015/849;
„zloraba trga“ pomeni isto kot v členu 1 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 );
„trgovanje na podlagi notranjih informacij“ pomeni isto kot v členu 8 Uredbe (EU) št. 596/2014 in, kot je prepovedano s točkama (a) in (b) člena 14 navedene uredbe;
„protipravno razkritje notranjih informacij“ pomeni isto kot v členu 10 Uredbe (EU) št. 596/2014 in, kot je prepovedano s točko (c) člena 14 navedene uredbe;
„notranje informacije“ pomeni isto kot v členu 7 Uredbe (EU) št. 596/2014;
„tržna manipulacija“ pomeni isto kot v členu 12 Uredbe (EU) št. 596/2014 in, kot je prepovedano s členom 15 navedene uredbe;
„klirinški sistem“ pomeni eno ali več infrastruktur, povezanih z dražbenim sistemom, ki lahko ponujajo storitve obračuna, kritja, pobota, upravljanja zavarovanja s premoženjem, poravnav in dobave ter katere koli druge storitve, ki jih izvaja centralna nasprotna stranka, do katerih se neposredno ali posredno dostopa prek članov centralne nasprotne stranke, ki delujejo kot posredniki med svojimi strankami in centralno nasprotno stranko;
„obračun“ pomeni vse postopke, ki potekajo pred začetkom licitacijskega obdobja, med licitacijskim obdobjem in po koncu licitacijskega obdobja do poravnave, kar vključuje upravljanje z vsemi tveganji, ki nastopijo v tem časovnem obdobju, vključno s pobotom, kritjem ali novacijo, ali vse ostale storitve, ki jih po možnosti izvede klirinški ali poravnalni sistem;
„kritje“ pomeni postopek, s katerim uradni dražitelj ali ponudnik oziroma eden ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, zagotovi zavarovanje s premoženjem, da zavaruje določen finančni položaj, kar vključuje celoten postopek izmere, izračuna in upravljanja zavarovanja s premoženjem, uporabljenega za zavarovanje takšnih finančnih položajev, s katerim se zagotovi, da so vse plačilne obveznosti ponudnika in vse dobavne obveznosti uradnega dražitelja oziroma enega ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, izpolnjene v zelo kratkem časovnem obdobju;
„poravnava“ pomeni plačilo dolgovanega zneska, ki ga izvede uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik ali centralna nasprotna stranka ali posrednik za poravnavo, za pravice, ki bodo dobavljene temu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo, ter dobavo pravic uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo;
„centralna nasprotna stranka“ pomeni subjekt, ki posreduje bodisi neposredno med uradnim dražiteljem in ponudnikom ali njegovim pravnim naslednikom ali med posredniki, ki ju zastopajo, ter deluje kot izključna stranka vsakega izmed njiju, ki zagotavlja plačilo prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju ali posredniku, ki ga zastopa, oziroma dobavo pravic z dražbe ponudniku ali posredniku, ki ga zastopa, v skladu s členom 48;
„poravnalni sistem“ pomeni vsako infrastrukturo, ki je ali ni povezana z dražbenim sistemom in lahko nudi storitve poravnave, kar lahko vključuje obračun, pobot, upravljanje zavarovanja s premoženjem ali katere koli druge potrebne storitve, katerih končni cilj je omogočiti dobavo pravic v imenu uradnega dražitelja uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku in plačilo dolgovanega zneska, ki ga uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik nakaže uradnemu dražitelju na enega od naslednjih načinov:
prek bančnega sistema in registra Unije;
prek enega ali več posrednikov za poravnavo, ki delujejo v imenu uradnega dražitelja in ponudnika ali njegovega pravnega naslednika, z neposrednim dostopom do posrednika za poravnavo ali posrednim dostopom prek članov posrednika za poravnavo, ki posredujejo med svojimi strankami in posrednikom za poravnavo;
„posrednik za poravnavo“ pomeni subjekt, ki deluje kot posrednik, ki dražbenemu sistemu priskrbi račune, prek katerih se varno prenašajo navodila za prenos pravic za prodajo na dražbi, ki jih da uradni dražitelj ali njegov zastopnik, ter plačilo končne cene na dražbi, ki ga izvedejo uspešni ponudnik, njegov pravni naslednik ali njuni zastopniki, pri čemer prenosi potekajo istočasno ali skoraj istočasno ter na zajamčen način;
„zavarovanje s premoženjem“ pomeni oblike dodatnega jamstva iz člena 2(m) Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ), vključno z vsemi pravicami, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme kot jamstvo;
„regulirani trg“ pomeni isto kot v točki 21 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;
„MSP“ pomeni upravljavce ali operatorje zrakoplovov, ki so mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES ( 9 );
▼M8 —————
„upravljavec trga“ pomeni isto kot v točki 18 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;
„sedež“ pomeni kar koli od naslednjega:
kraj bivanja ali stalni naslov v Uniji za namene tretjega pododstavka člena 6(3);
isto kot v točki 55(a) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU ob upoštevanju zahtev iz člena 5(4) navedene direktive za namene člena 18(2) te uredbe;
isto kot v točki 55(a) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU ob upoštevanju zahtev iz člena 5(4) navedene direktive za namene člena 19(2) te uredbe v primeru oseb iz točke (b) člena 18(1) te uredbe;
isto kot v točki 43 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za namene člena 19(2) te uredbe v primeru oseb iz točke (c) člena 18(1) te uredbe;
isto kot v točki 55(a) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU za namene člena 19(2) te uredbe v primeru poslovnega združenja iz točke (d) člena 18(1) te uredbe;
isto kot v točki 55(b) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU za namene člena 35(4), (5) in (6) te uredbe;
„strategija izstopa“ pomeni enega ali več določenih dokumentov v skladu s pogodbami imenovanja zadevnega dražbenega sistema, v katerem so podrobno določeni načrtovani ukrepi, da se zagotovi:
prenos vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, potrebnih za neprekinjeno izvajanje dražb in nemoteno delovanje dražbenega postopka, ki ga izvaja naslednik dražbenega sistema;
posredovanje vseh informacij, povezanih z dražbenim postopkom in potrebnih za postopek za oddajo naročil za imenovanje naslednika dražbenega sistema;
tehnična pomoč, ki naročnikom ali nasledniku dražbenega sistema ali kateri koli kombinaciji teh omogoča razumevanje, dostop ali uporabo relevantnih informacij, zagotovljenih v skladu s točkama (a) in (b).
POGLAVJE II
ZASNOVA DRAŽB
Člen 4
Finančni produkti na dražbi
1. Pravice se dajo v prodajo v dražbenem sistemu v obliki standardiziranih elektronskih pogodb („finančni produkt na dražbi“).
2. Vsaka država članica na dražbi prodaja pravice v obliki dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb.
▼M1 —————
Člen 5
Oblika dražbe
Dražbe se izvajajo v obliki, ki ponudnikom omogoča, da ponudbe oddajajo v danem licitacijskem obdobju, ne da bi videli ponudbe, ki so jih oddali drugi ponudniki. Vsak uspešen ponudnik za vsako pravico plača isto končno ceno na dražbi, določeno v členu 7, ne glede na ponujeno ceno.
Člen 6
Oddajanje in umik ponudb
1. Najmanjši obseg ponudbe je en lot.
En lot, ki ga na dražbi prodaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), šteje 500 pravic.
▼M8 —————
2. V vsaki ponudbi mora biti navedeno naslednje:
identiteta ponudnika in podatek, ali licitira v svojem imenu ali v imenu stranke;
kadar ponudnik licitira v imenu stranke, identiteta stranke;
količina ponudb kot število pravic v celih večkratnikih lotov po 500 pravic;
ponujena cena v eurih za vsako pravico, zaokrožena na dve decimalni mesti.
3. Vsaka ponudba se lahko odda, spremeni ali umakne zgolj v danem licitacijskem obdobju.
Oddane ponudbe se lahko spremenijo ali umaknejo do danega roka pred zaključkom licitacijskega obdobja. Ta rok določi zadevni dražbeni sistem in ga objavi na svoji spletni strani vsaj pet trgovalnih dni pred začetkom licitacijskega obdobja.
Vsako ponudbo lahko odda, spremeni ali umakne samo fizična oseba s sedežem v Uniji, ki je imenovana v skladu s členom 19(2)(d) in pooblaščena, da najde ponudnika za vse namene, povezane z dražbami, vključno z oddajanjem ponudb („zastopnik ponudnika“).
Vsaka ponudba postane zavezujoča takoj, ko je oddana, razen če se umakne ali spremeni v skladu s tem odstavkom ali umakne v skladu z odstavkom 4.
4. Če je zadevni dražbeni sistem prepričan, da je bila pri oddaji ponudbe storjena resnična napaka, lahko na zahtevo zastopnika ponudnika napačno oddano ponudbo obravnava kot umaknjeno po zaključku licitacijskega obdobja, vendar preden je bila določena končna cena na dražbi.
5. Prejem, prenos ali oddaja ponudbe s strani investicijskega podjetja ali kreditne institucije pri katerem koli dražbenem sistemu se šteje za investicijsko storitev v smislu točke 2 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU.
Člen 7
Končna cena na dražbi in razreševanje izenačenih ponudb
1. Končna cena na dražbi se določi ob zaključku licitacijskega obdobja.
2. Dražbeni sistem razvrsti prejete ponudbe po vrstnem redu glede na višino ponudbe. Kadar je vrednost več ponudb enaka, se te ponudbe razporedijo z naključnim izborom, skladnim z algoritmom, ki ga dražbeni sistem določi pred dražbo.
Količine, za katere so oddane ponudbe, se seštejejo z začetkom pri najvišji ponujeni ceni. Vrednost ponudbe, pri kateri vsota količin, za katere so oddane ponudbe, ustreza količini pravic za prodajo na dražbi ali jo presega, postane končna cena na dražbi.
3. Vsem ponudbam, ki sestavljajo vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, določeno na podlagi odstavka 2, se dodelijo pravice po končni ceni na dražbi.
4. Kadar skupna količina uspešnih ponudb, določena v skladu z odstavkom 2, presega količino pravic, ki se prodajajo na dražbi, se zadnji ponudbi, ki sestavlja vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, dodeli preostala količina pravic, ki se prodajajo na dražbi.
5. Kadar skupna količina ponudb, razvrščenih v skladu z odstavkom 2, ne dosega količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, dražbeni sistem dražbo prekliče.
6. Kadar je končna cena na dražbi znatno nižja od cene na sekundarnem trgu, ki prevladuje med licitacijskim obdobjem in tik pred njim ob upoštevanju kratkoročne nestanovitnosti cen pravic v določenem obdobju pred dražbo, dražbeni sistem dražbo prekliče.
7. Dražbeni sistem pred začetkom dražbe določi metodologijo za uporabo odstavka 6 tega člena, potem ko se je posvetoval z ustreznim naročnikom v skladu s členom 26(1) ali 30(5) in obvestil pristojne nacionalne organe iz člena 56.
V času med dvema licitacijskima obdobjema v istem dražbenemu sistemu lahko zadevni dražbeni sistem metodologijo spremeni. O tem nemudoma obvesti ustreznega naročnika v skladu s členom 26(1) ali 30(5) in pristojne nacionalne organe iz člena 56.
Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva morebitno mnenje ustreznega naročnika.
8. Kadar se dražba pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES prekliče, se količina njenih pravic enakomerno porazdeli med naslednje štiri dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem. Če se količina pravic države članice iz preklicanih dražb ne more enakomerno porazdeliti v skladu s prvim stavkom, zadevna država članica te pravice na dražbi proda na manj kot štirih dražbah v količinah v skladu s členom 6(1) te uredbe.
Kadar se dražba pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES prekliče, se količina njenih pravic enakomerno porazdeli med naslednji dve dražbi, ki ju načrtuje isti dražbeni sistem. Če se količina pravic države članice iz preklicanih dražb ne more enakomerno porazdeliti v skladu s prvim stavkom, zadevna država članica te pravice proda na prvi naslednji dražbi v količinah v skladu s členom 6(1) te uredbe.
Če se dražba, ki že vključuje količine iz predhodno preklicane dražbe, prekliče, se količina njenih pravic razporedi v skladu s prvim in drugim pododstavkom, pri čemer se začne s prvo dražbo, za katero se ne uporabljajo druge prilagoditve zaradi predhodnih preklicev.
POGLAVJE III
ČASOVNI RAZPORED DRAŽB
Člen 8
Časovni načrt in pogostost
1. Vsak dražbeni sistem ločeno izvaja dražbe v lastnih rednih ponavljajočih se licitacijskih obdobjih. Licitacijsko obdobje se začne in konča na isti trgovalni dan. Licitacijsko obdobje traja najmanj dve uri. Licitacijska obdobja dveh ali več dražbenih sistemov se ne smejo prekrivati in med dvema zaporednima licitacijskima obdobjema mora biti razmak vsaj dveh ur.
2. Dražbeni sistem določi datum in čas dražb ob upoštevanju državnih praznikov, ki vplivajo na mednarodne finančne trge, in vseh drugih ustreznih dogodkov ali okoliščin, ki bi po mnenju dražbenega sistema lahko vplivali na ustrezen potek dražb, tako da bi bile potrebne spremembe. V dveh tednih vsakega leta v času božiča in novega leta se dražbe ne izvajajo.
3. V izjemnih okoliščinah lahko vsak dražbeni sistem po posvetovanju s Komisijo spremeni čas katerega koli licitacijskega obdobja, tako da o tem obvesti vse osebe, ki bi jih to lahko zadevalo. Zadevni dražbeni sistem kar najbolj upošteva mnenje Komisije, če ga ta poda.
4. Od šeste dražbe dalje ali prej dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) te uredbe, izvaja dražbe pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES najmanj enkrat tedensko in dražbe pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES najmanj enkrat na dva meseca.
Na nobenega od največ dveh dni v tednu, ko dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), izvaja dražbo, noben drug dražbeni sistem ne sme izvajati dražb. Kadar dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), izvaja dražbe pogosteje kot dva dneva v tednu, določi in objavi, na katera dva dneva ne smejo potekati druge dražbe. To stori najpozneje ob določitvi in objavi, ki sta navedeni v členu 11.
5. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) te uredbe, se enakomerno razporedi med dražbe, ki se izvedejo v danem letu, le da so količine, ki se prodajajo na dražbah vsako leto avgusta, za polovico manjše od količin, ki se prodajajo na dražbah v preostalih mesecih leta.
Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) te uredbe, se načeloma enakomerno razporedi med dražbe, ki se izvedejo v danem letu, le da so količine, ki se prodajajo na dražbah vsako leto avgusta, za polovico manjše od količin, ki se prodajajo na dražbah v preostalih mesecih leta.
Če se letna količina pravic države članice za prodajo na dražbi ne more enakomerno porazdeliti po dražbah v danem letu v lotih po 500 pravic v skladu s členom 6(1), zadevni dražbeni sistem to količino porazdeli na manj datumov dražb, pri čemer zagotovi, da se količina na dražbi proda vsaj na četrtletni ravni.
6. Dodatne določbe o časovnem načrtu in pogostosti dražb, ki jih izvaja kateri koli dražbeni sistem razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1), so navedene v členu 32.
Člen 9
Okoliščine, ki preprečujejo izvajanje dražb
Brez poseganja v uporabo pravil iz člena 58, kjer je to primerno, lahko dražbeni sistem prekliče dražbo, kadar je pravilen potek zadevne dražbe moten ali se pričakuje, da bo moten. Količina pravic za prodajo iz preklicanih dražb se razporedi v skladu s členom 7(8).
▼M8 —————
Člen 10
Letne količine pravic za prodajo na dražbi iz poglavja III Direktive 2003/87/ES
1. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se bodo prodajale na dražbi v katerem koli danem koledarskem letu od leta 2019, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členom 10(1) in (1a) navedene direktive.
2. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih bo vsaka država članica prodajala na dražbi v katerem koli danem koledarskem letu, temelji na količini pravic v skladu z odstavkom 1 tega člena in deležu pravic te države članice, določenem v skladu s členom 10(2) navedene direktive.
3. Pri količini pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih bo vsaka država članica prodajala na dražbi vsako koledarsko leto v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, se upoštevajo člen 10a(5a) Direktive 2003/87/ES, spremembe, ki jih je treba izvesti v skladu s členom 1(5) in (8) Sklepa (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta ( 10 ) ter spremembe v skladu s členom 10c, členom 12(4) ter členi 24, 27 in 27a Direktive 2003/87/ES in v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta ( 11 ).
4. Brez poseganja v Sklep (EU) 2015/1814 se vse nadaljnje spremembe količine pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.
V izjemnih okoliščinah, zlasti kadar kumulativna letna vrednost takih sprememb ne 50 000 pravic za določeno državo članico, se te spremembe lahko upoštevajo v količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjih koledarskih letih, razen če država članica do 30. aprila 2020 od Komisije zahteva, da se ta prag zanjo ne uporablja v obdobju, ki se začne leta 2021.
Količine pravic, ki se ne morejo prodati na dražbi v danem koledarskem letu zaradi zaokroževanja, ki se zahteva v skladu s členom 6(1), se upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.
5. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se bodo prodajale na dražbi leta 2020, vključuje tudi količino 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga iz drugega pododstavka člena 10a(8) navedene direktive. Navedene pravice se po količini enakomerno razporedijo med države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s členom 26(1) te uredbe na dan 1. januarja 2018, in se prištejejo h količini pravic, ki se bodo prodajale za vsako izmed njih. Količina 50 milijonov pravic se načeloma enakomerno razporedi po dražbah, ki bodo izvedene v letu 2020.
Člen 11
Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi prek dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) te uredbe
Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) te uredbe, določijo časovni razpored dražb, vključno z licitacijskimi obdobji, posameznimi količinami, datumi dražb ter finančnim produktom na dražbi in datumi za plačilo in dobavo pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v vsakem koledarskem letu, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo. Zadevni dražbeni sistemi objavijo časovni razpored dražb do 15. julija predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, če je Komisija centralnemu administratorju evidence transakcij Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: EUTL) naročila, naj v EUTL vnese preglednico dražb, ki ustreza časovnemu razporedu dražb, v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES.
Člen 12
Letne količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, iz poglavja II Direktive 2003/87/ES
1. Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se vsako leto prodaja na dražbi, znaša 15 % pričakovane količine navedenih pravic, ki so v obtoku za zadevno leto. Kadar je količina, prodana na dražbi v danem letu, večja ali manjša od 15 % količine, ki je za zadevno leto dejansko dana v obtok, se razlika izravna s količinami, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem letu. Vse pravice, ki jih je še treba prodati na dražbi po zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, se prodajo na dražbi v prvih štirih mesecih naslednjega leta. ►M8 Člen 10(4) se uporablja za vsako naknadno spremembo količine pravic, ki bodo prodane na dražbi. ◄
Pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, se upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES.
2. Za vsako koledarsko leto v danem trgovalnem obdobju se količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih bo vsaka država članica prodajala na dražbi, določi na podlagi količine v skladu z odstavkom 1 tega člena in deleža te države članice, določenega v skladu s členom 3d(3) Direktive 2003/87/ES.
Člen 13
Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi prek dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) te uredbe
2. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) te uredbe, določijo časovne razporede dražb, vključno z licitacijskimi obdobji, posameznimi količinami, datumi dražb ter finančnim produktom na dražbi in datumi za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v vsakem koledarskem letu, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo. Zadevni dražbeni sistemi objavijo časovni razpored dražb do 30. septembra predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, če je Komisija centralnemu administratorju EUTL naročila, naj v EUTL vnese preglednico dražb, ki ustreza časovnemu razporedu dražb, v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES. Brez poseganja v rok za objavo časovnega razporeda dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, navedenega v členu 11 te uredbe, lahko zadevni dražbeni sistemi istočasno določijo časovne razporede dražb pravic iz poglavja II in poglavja III Direktive 2003/87/ES.
Zadevni dražbeni sistem lahko prilagodi licitacijska obdobja, posamezne količine in datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume plačila in dobave pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, tako da se upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f navedene direktive.
3. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) te uredbe, svoje določitve in objave iz odstavka 2 tega člena utemeljijo na odločitvi, ki jo Komisija sprejme v skladu s členom 3e(3) Direktive 2003/87/ES.
4. Določbe o časovnem razporedu posameznih dražb pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih izvaja dražbeni sistem, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) te uredbe, so določene in objavljene v skladu s členom 32 te uredbe.
Člen 32 se uporablja tudi za dražbe, ki jih v skladu z drugim pododstavkom člena 30(7) izvede dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1).
Člen 14
Prilagoditve časovnega razporeda dražb
1. Določitve in objave letnih količin pravic, ki bodo prodane na dražbi, ter licitacijskih obdobij, količin, datumov, finančnega produkta na dražbi in datumov plačila in dobave v zvezi s posameznimi dražbami v skladu s členi 10 do 13 in 32(4) se ne spreminjajo, razen za prilagoditve, ki so posledica katere koli od naslednjih okoliščin:
preklic dražbe v skladu s členom 7(5) in (6), členom 9 in členom 32(5);
začasna ukinitev dražbenega sistema razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) te uredbe, kot določajo delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES;
katera koli odločitev države članice, sprejeta v skladu s členom 30(8);
kakršna koli neizvršena poravnava, navedena v členu 45(5);
preostanek pravic v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES;
preostanek pravic v rezervi za nove udeležence iz člena 10a(7) Direktive 2003/87/ES in nedodeljene pravice v skladu s členom 10c navedene direktive;
kakršna koli enostranska vključitev dodatnih dejavnosti in plinov v skladu s členom 24 Direktive 2003/87/ES;
kateri koli ukrepi, sprejeti v skladu s členom 29a Direktive 2003/87/ES;
začetek veljavnosti sprememb te uredbe ali Direktive 2003/87/ES;
kakršno koli pridržanje pravic v skladu s členom 22(5);
potreba, da dražbeni sistem prepreči dražbo, ki je v nasprotju s to uredbo ali Direktivo 2003/87/ES;
potrebne prilagoditve v skladu s Sklepom (EU) 2015/1814, ki se določijo in objavijo do 15. julija danega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo;
ukinitev pravic v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES.
2. Kadar način, na katerega je treba izvesti določeno spremembo, ni določen v tej uredbi, zadevni dražbeni sistem navedene spremembe ne izvede, dokler se predhodno ne posvetuje s Komisijo. Uporabljata se člen 11 in člen 13(2).
POGLAVJE IV
DOSTOP DO DRAŽB
Člen 15
Osebe, ki lahko neposredno oddajajo ponudbe na dražbi
Na dražbi lahko neposredno oddaja ponudbe samo oseba, ki je upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja v skladu s členom 18 ter ima dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20.
Člen 16
Način dostopa
1. Dražbeni sistem omogoči sredstva za dostop do svojih dražb na nediskriminatorni osnovi.
1a. Dostop do dražb ni odvisen od članstva ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ali katerem koli drugem mestu trgovanja, ki ga upravlja dražbeni sistem ali katera koli tretja oseba.
2. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), zagotovi, da se do dražb lahko dostopa na daljavo s pomočjo elektronskega vmesnika, ki je varno in zanesljivo dostopen prek interneta.
Poleg tega lahko dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), ponudnikom omogoči možnost dostopa do svojih dražb prek temu namenjenih povezav z elektronskim vmesnikom.
3. Dražbeni sistem lahko ponudi – države članice pa lahko to od njega tudi zahtevajo – enega ali več alternativnih načinov dostopa do svojih dražb za primere, ko glavni način dostopa iz katerega koli razloga ne bi bil dostopen, pod pogojem, da so takšni alternativni načini dostopa varni in zanesljivi ter njihova uporaba ne vodi v kakršno koli diskriminacijo med ponudniki.
Člen 17
Usposabljanje in linija za pomoč uporabnikom
Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), pripravi praktičen spletni modul za usposabljanje o dražbenem postopku, ki ga izvaja, vključno z navodili o tem, kako izpolniti in oddati obrazce, ter simulacijo o tem, kako licitirati na dražbi. Na voljo da tudi linijo za pomoč uporabnikom, ki je dostopna prek telefona, telefaksa in elektronske pošte vsaj v delovnem času vsakega trgovalnega dne.
Člen 18
Osebe, upravičene do predložitve vloge za dostop do licitiranja
1. Do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah so upravičene naslednje osebe:
upravljavec naprave ali operater zrakoplova, ki ima imetniški račun upravljavca ali imetniški račun operaterja zrakoplova in licitira v svojem imenu, vključno z nadrejenim, podrejenim ali povezanim podjetjem, ki je del iste skupine podjetij kot upravljavec ali operater zrakoplova;
investicijska podjetja, ki so pridobila dovoljenja v skladu z Direktivo 2014/65/EU in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank;
kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenja v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 12 ) in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank;
poslovna združenja oseb, navedenih v točki (a), ki licitirajo v svojem imenu in delujejo kot zastopniki svojih članov;
javni organi ali podjetja v državni lasti držav članic, ki nadzorujejo katero koli od oseb, navedenih v točki (a).
2. Brez poseganja v izjemo iz člena 2(1)(j) Direktive 2014/65/EU, so osebe, za katere velja ta izjema in so pooblaščene v skladu s členom 59 te uredbe, upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah v svojem imenu ali v imenu strank svojega glavnega podjetja, če je država članica, v kateri imajo sedež, vzpostavila zakonodajo, ki ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu v tej državi članici omogoča, da takšne osebe pooblasti za licitiranje v njihovem imenu ali v imenu strank njihovega glavnega podjetja.
▼M8 —————
4. Kadar osebe iz odstavka 1(b) in (c) in odstavka 2 licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da so takšne stranke tudi same upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na podlagi odstavka 1 ali 2.
Kadar stranke oseb iz prvega pododstavka same licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da so tudi takšne stranke upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na podlagi odstavka 1 ali 2. Isto velja za vse nadaljnje stranke nižje v verigi, ki posredno licitirajo na dražbah.
5. Naslednje osebe niso upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah niti ne smejo sodelovati na dražbah prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, bodisi v svojem imenu ali v imenu katerih koli drugih oseb, če na zadevnih dražbah sodelujejo v eni od naslednjih vlog:
uradni dražitelj;
dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali katerim koli poravnalnim sistemom, ki sta povezana z njim;
osebe na položaju, s katerega lahko neposredno ali posredno znatno vplivajo na upravljanje oseb iz točk (a) in (b);
osebe, ki delajo za osebe iz točk (a) in (b).
▼M8 —————
7. Možnost, ki jo ima dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, na podlagi členov 44 do 50, da sprejme plačilo, izvrši dobavo ali prevzame zavarovanje s premoženjem od pravnega naslednika uspešnega ponudnika, velja, da ne sme ogroziti uporabe členov 17 do 20.
Člen 19
Zahteve za dostop do licitiranja
1. Člani ali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), ki so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, brez dodatnih zahtev za dostop, kadar sta izpolnjena naslednja pogoja:
zahteve za dostop člana ali udeleženca do trgovanja s pravicami na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), niso nič manj stroge od tistih, ki so navedene v odstavku 2 tega člena;
dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), prejme vse dodatne informacije, potrebne za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 2 tega člena, ki niso bile predhodno preverjene.
2. Osebe, ki niso člani ali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), ter so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, pod pogojem, da:
imajo sedež v Uniji, so upravljavci naprav ali operatorji zrakoplova;
so lastniki določenega imetniškega računa;
so lastniki določenega bančnega računa;
imenujejo vsaj enega zastopnika ponudnika v skladu z opredelitvijo iz tretjega pododstavka člena 6(3);
zadevnemu dražbenemu sistemu v skladu z veljavnimi dolžnostmi skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke zadovoljivo dokažejo svojo identiteto, identiteto svojih dejanskih lastnikov, integriteto, poslovni in trgovalni profil ob upoštevanju načina vzpostavitve odnosa s ponudnikom, vrste ponudnika, narave finančnega produkta na dražbi, višine možnih ponudb ter načina plačila in dobave;
zadevnemu dražbenemu sistemu zadovoljivo dokažejo svoj finančni položaj, zlasti glede tega, ali so sposobni izpolnjevati svoje finančne obveznosti in tekoče obveznosti, ko bodo zapadle;
imajo vzpostavljene ali lahko na zahtevo vzpostavijo notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za izpolnitev največje višine ponudbe, določene v skladu s členom 57;
izpolnjujejo zahteve iz člena 49(1).
▼M6 —————
3. Osebe, ki spadajo na področje uporabe člena 18(1)(b) in (c) ali člena 18(2) in oddajajo ponudbe v imenu svojih strank, so dolžne dokazati, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
njihove stranke so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2);
imajo ali bodo pravočasno pred začetkom licitacijskega obdobja imele ustrezne notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za:
omogočanje, da obdelujejo ponudbe svojih strank, vključno z oddajo ponudb, zbiranjem plačil in prenosom pravic;
preprečevanje, da bi del njihovega podjetja, odgovoren za prejemanje, pripravo in oddajo ponudb v imenu strank, razkrival zaupne informacije delu njihovega podjetja, odgovornemu za pripravo in oddajo ponudb v njihovem lastnem imenu;
zagotavljanje, da njihove stranke, ki tudi same delujejo v imenu strank, ki licitirajo na dražbah, uporabljajo zahteve iz odstavka 2 tega člena in tega odstavka ter da isto zahtevajo od svojih strank in od strank svojih strank, kot določa člen 18(4).
Zadevni dražbeni sistem se lahko sklicuje na zanesljive preglede, ki jih izvedejo osebe iz prvega pododstavka tega odstavka, njihove stranke ali stranke njihovih strank v skladu s členom 18(4).
Osebe iz prvega pododstavka tega odstavka so odgovorne za zagotovitev, da so sposobne dražbenemu sistemu dokazati, da so pogoji iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka izpolnjeni, kadar koli dražbeni sistem to zahteva v skladu s členom 20(5)(d).
Člen 20
Predložitev in obdelava vlog za dostop do licitiranja
1. Preden oddajo svojo prvo ponudbo neposredno pri katerem koli dražbenem sistemu, imenovanem v skladu s členom 26(1) ali 30(1), osebe, upravičene na podlagi člena 18(1) ali (2), zadevnemu dražbenemu sistemu predložijo vlogo za dostop do licitiranja.
Člani ali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira zadevni dražbeni sistem, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 19(1), imajo dostop do licitiranja brez predložitve vloge v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka.
2. Vloga za dostop do licitiranja na podlagi odstavka 1 se vloži s predložitvijo izpolnjenega obrazca dražbenemu sistemu. Obrazec in njegovo dostopnost prek interneta pripravi in vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
3. Vloga za dostop do licitiranja mora biti podprta z overjenimi kopijami vseh dokazil, ki jih dražbeni sistem zahteva kot dokaz, da prosilec izpolnjuje zahteve iz člena 19(2) in (3). Vloga za dostop do licitiranja vključuje vsaj elemente, navedene v Prilogi II.
4. Vloga za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili, mora biti na zahtevo dana na voljo za pregled, ki ga izvedejo pristojni nacionalni organi kazenskega pregona iz države članice, ki vodi preiskavo iz člena 62(3)(e), ali kateri koli pristojni organi Unije, vključeni v preiskave, ki potekajo na čezmejni osnovi.
5. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), lahko zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, če prosilec zavrne kar koli od naslednjega:
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po dodatnih informacijah ali pojasnilih ali utemeljitvi predloženih informacij;
sprejeti vabilo dražbenega sistema na razgovor s katerimi koli uradniki prosilca, vključno z razgovori v njegovih poslovnih prostorih ali drugje;
omogočiti preiskave ali preverjanja, ki jih zahteva dražbeni sistem, vključno z obiski na kraju samem ali naključnimi preverjanji v poslovnih prostorih prosilca;
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po informacijah, ki jih morajo predložiti prosilec, stranke prosilca ali stranke njihovih strank v skladu s členom 18(4), da bi se preverila skladnost z zahtevami iz člena 19(3);
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po kakršnih koli informacijah, potrebnih za preverjanje skladnosti z zahtevami člena 19(2).
▼M8 —————
7. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), od prosilca za dostop do licitiranja na njegovih dražbah zahteva zagotovitev, da stranke prosilca ugodijo kakršnim koli zahtevam v skladu z odstavkom 5 in da isto velja tudi za vsako njihovo stranko v skladu s členom 18(4).
8. Vloga za dostop se šteje za umaknjeno, če prosilec ne predloži informacij, ki jih zahteva dražbeni sistem, v razumnem roku, določenem v zahtevi za informacije, ki jo zadevni dražbeni sistem pripravi v skladu s točko (a), (d) ali (e) odstavka 5, pri čemer rok ne sme biti krajši od petih trgovalnih dni od datuma zahteve za informacije, oziroma če se ne odzove na vabilo na razgovor ali ne sodeluje na razgovoru ali kakršnih koli preiskavah ali preverjanjih na podlagi točke (b) ali (c) odstavka 5.
9. Prosilec dražbenemu sistemu, imenovanemu v skladu s členom 26(1) ali 30(1), ne sme dajati lažnih ali zavajajočih informacij. Prosilec zadevni dražbeni sistem v celoti, odkrito in nemudoma obvesti o vseh spremembah okoliščin, ki bi lahko vplivale na njegovo vlogo za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, ali na kateri koli dostop do licitiranja, ki mu je že bil odobren.
10. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), sprejme odločitev o vlogi, ki ji je bila predložena, in svojo odločitev sporoči prosilcu.
Zadevni dražbeni sistem lahko:
odobri brezpogojen dostop do dražb za obdobje, ki ne presega obdobja njegovega imenovanja, vključno s kakršnim koli podaljšanjem ali obnovitvijo tega imenovanja;
odobri pogojni dostop do dražb za obdobje, ki ne presega obdobja njegovega imenovanja, če so do določenega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar zadevni dražbeni sistem primerno preveri;
zavrne dostop.
Člen 21
Zavrnitev, preklic ali začasna odpoved dostopa
1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:
ni ali ni več upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja na podlagi člena 18(1) ali (2);
ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev iz členov 18, 19 in 20;
namerno ali večkrat krši to uredbo, pogoje za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, ali katera koli druga navodila ali dogovore.
2. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah oziroma prekliče ali začasno odpove že odobren dostop do licitiranja, če sumi, da je prosilec povezan s pranjem denarja, financiranjem terorizma, kriminalno dejavnostjo ali zlorabo trga, če takšna zavrnitev, preklic ali začasna odpoved verjetno ne bi onemogočila prizadevanj pristojnih nacionalnih organov, da preganjajo ali primejo storilce takšnih dejanj.
V takšnem primeru zadevni dražbeni sistem pripravi poročilo za finančno obveščevalno enoto iz člena 32 Direktive (EU) 2015/849 (v nadaljnjem besedilu: FIU) v skladu s členom 55(2) te uredbe.
3. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), lahko zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:
iz malomarnosti krši to uredbo, pogoje svojega dostopa do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, ali katera koli druga navodila ali dogovore;
kaže kakršne koli druge načine vedenja, ki je škodljivo za urejen ali učinkovit potek dražbe;
je navedena v členu 18(1)(b) ali (c) ali členu 18(2) ter v zadnjih 220 trgovalnih dneh ni licitirala na nobeni dražbi.
4. Osebe iz odstavka 3 se obvestijo o zavrnitvi dostopa oziroma preklicu ali začasni odpovedi dostopa ter dobijo možnost, da pisno odgovorijo v razumnem roku, navedenem v odločitvi o zavrnitvi dostopa, preklicu ali začasni odpovedi dostopa.
Po preučitvi pisnega odgovora osebe zadevni dražbeni sistem, če je to upravičeno:
odobri ali ponovno omogoči dostop od danega datuma dalje;
odobri pogojni dostop ali pogojno omogoči ponovni dostop, če so do danega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar skrbno preveri zadevni dražbeni sistem;
potrdi zavrnitev dostopa, preklic ali začasno odpoved dostopa od danega datuma dalje.
Dražbeni sistem zadevne osebe obvesti o svoji odločitvi.
5. Osebe, ki jim je bil dostop do licitiranja preklican ali začasno odpovedan v skladu z odstavkom 1, 2 ali 3, sprejmejo primerne ukrepe za zagotovitev, da njihova odstranitev z dražb:
poteka urejeno;
ne vpliva na interese njihovih strank ali posega v učinkovito delovanje dražb;
ne vpliva na njihove obveznosti glede skladnosti s kakršnimi koli plačilnimi določbami, pogoji za njihov dostop do licitiranja na dražbah ali kakršnimi koli zadevnimi navodili ali dogovori;
ne ogrozi njihovih obveznosti glede zaščite zaupnih informacij v skladu s členom 19(3)(b)(ii), ki veljajo še 20 let po njihovi odstranitvi z dražb.
V zavrnitvi dostopa, preklicu ali začasni odpovedi dostopa, kot so navedeni v odstavkih 1, 2 in 3, so opredeljeni vsi ukrepi, potrebni za skladnost s tem odstavkom, dražbeni sistem pa preveri upoštevanje teh ukrepov.
POGLAVJE V
IMENOVANJE URADNEGA DRAŽITELJA IN NJEGOVE NALOGE
Člen 22
Imenovanje uradnega dražitelja
1. Vsaka država članica imenuje uradnega dražitelja. Nobena država članica ne prodaja pravic na dražbi, ne da bi imenovala uradnega dražitelja. Istega uradnega dražitelja lahko imenuje več kot ena država članica.
2. Država članica, ki imenuje uradnega dražitelja, to stori pravočasno pred začetkom dražb, tako da sklene in izvede potrebne ureditve z dražbenim sistemom, ki ga imenuje ali namerava imenovati ista država članica, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, in uradnemu dražitelju omogoči, da na dražbi prodaja pravice v imenu države članice, ki ga imenuje, v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji.
3. Za države članice, ki ne sodelujejo v skupnih ukrepih iz člena 26(1), uradnega dražitelja imenuje ustrezna država članica, tako da se sklenejo in izvedejo potrebne ureditve z dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 26(1), vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njimi povezana, s čimer se uradnemu dražitelju omogoči prodajanje pravic na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, v takšnih dražbenih sistemih v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji, kot določata drugi pododstavek člena 30(7) in prvi pododstavek člena 30(8).
4. Države članice nobeni osebi, ki dela za uradnega dražitelja, ne smejo razkrivati notranjih informacij, razen če oseba, ki dela za državo članico ali jo zastopa, te informacije razkrije na podlagi potrebe po seznanitvi z informacijami, in sicer med opravljanjem običajnih službenih nalog, poklica ali dolžnosti in je zadevna država članica prepričana, da je uradni dražitelj poleg ukrepov, predvidenih v členih 18(8) in 19(10) Uredbe (EU) št. 596/2014, uvedel ustrezne ukrepe za preprečitev trgovanja na podlagi notranjih informacij ali protipravnega razkritja notranjih informacij s strani oseb, ki delajo za uradnega dražitelja.
5. Pravice, ki bodo prodane na dražbi v imenu države članice, se ne dajo na dražbe, če zadevna država članica nima ustrezno imenovanega uradnega dražitelja ali če ureditve iz odstavka 2 niso sklenjene ali veljavne.
6. Odstavek 5 ne posega v nobene pravne posledice, ki v skladu z zakonodajo Unije nastanejo za državo članico, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz odstavkov 1 do 4.
7. Države članice Komisiji sporočijo identiteto uradnega dražitelja in njegove kontaktne podatke.
Identiteta in kontaktni podatki uradnega dražitelja se objavijo na spletni strani Komisije.
Člen 23
Naloge uradnega dražitelja
1. Uradni dražitelj opravlja naslednje naloge:
na dražbi prodaja količino pravic, ki jo prodaji na dražbi nameni vsaka država članica, ki imenuje uradnega dražitelja;
prejema prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje;
izplačuje prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje.
2. Uradni dražitelj vsake države članice, ki prodaja pravice na dražbi v skladu s členom 10(5), prihodke od prodaje na dražbi prejme na določeni bančni račun uradnega dražitelja, ki ga imenuje najpozneje do 1. oktobra 2019 za prejemanje dolgovanih plačil v skladu s členom 10(5). Uradni dražitelj zagotovi, da se zadevni prihodki od prodaje na dražbi izplačajo na račun, ki mu ga je sporočila Komisija za namene člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES, najpozneje 15 dni po koncu meseca, v katerem so prihodki od prodaje na dražbi nastali. Uradni dražitelj lahko pred izplačilom odbije vse dodatne stroške posedovanja in izplačila teh prihodkov, pod pogojem, da njegova država članica Komisijo in preostale države članice predhodno obvesti o znesku in razlogih za nastanek teh stroškov.
POGLAVJE VI
▼M8 —————
Člen 24
Dražba pravic za sklad za inovacije in sklad za modernizacijo
1. Evropska investicijska banka (EIB) je uradni dražitelj za pravice, ki bodo prodane na dražbi od leta 2021 v skladu s prvim pododstavkom člena 10a(8) in členom 10d(4) Direktive 2003/87/ES prek dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1) te uredbe. Členi 22(2), 22(4), 23(1) in 52(1) se smiselno uporabljajo za EIB. EIB kot dražitelj zagotovi, da se prihodki od prodaje na dražbi za namene člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES izplačajo na račun, ki ji ga je Komisija sporočila, najpozneje 15 dni po koncu meseca, v katerem so prihodki od prodaje na dražbi nastali. Pred izplačilom lahko odbije vse dodatne stroške posedovanja in izplačila teh prihodkov, ob upoštevanju sporazuma, sklenjenega med Komisijo in EIB v skladu s členom 20(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/856 ( 13 ).
2. Letne količine pravic za prodajo na dražbi v skladu z odstavkom 1 se prodajajo na dražbi skupaj z letnimi količinami, ki jih bodo na dražbi prodajale države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s členom 26(1) te uredbe, in bodo enakomerno porazdeljene v skladu s členom 8(5) te uredbe.
3. Količine pravic v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES se načeloma prodajajo na dražbi v enakih letnih količinah v desetletnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2021.
Komisija pregleda porazdelitev pravic, ki se še naprej prodajajo na dražbi po odločitvi o oddaji posameznega razpisa za zbiranje predlogov, ki se izvede v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s četrtim pododstavkom člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES. Taki pregledi se opravijo vsaki dve leti, pri čemer se prvi pregled izvede najpozneje 30. junija 2022. Pri vsakem pregledu se posebna pozornost nameni podpori, ki je na voljo za prihodnje razpise za zbiranje predlogov, največjem znesku podpore sklada za inovacije, ki je na voljo za pomoč pri razvoju projektov, delu skupnega zneska podpore sklada za inovacije, ki je na voljo za manjše projekte in ga pridrži Komisija, podpori, ki je predvidena za dodeljene projekte, ter izplačilu in stopnji izterjave.
Člen 25
Postopek za ukinitev pravic v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES
1. Vsaka država članica, ki namerava ukiniti pravice do emisije iz svoje skupne količine pravic za prodajo na dražbi v primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES, o svoji nameri obvesti Komisijo najpozneje do 31. decembra koledarskega leta, ki sledi letu zaprtja, pri čemer uporabi predlogo iz Priloge I k tej uredbi.
2. Količina pravic, ki se ukinejo v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES, se odšteje od količine pravic, ki jo bo zadevna država članica prodajala na dražbi in bo določena v skladu s členom 10 te uredbe po vseh prilagoditvah v skladu s Sklepom (EU) 2015/1814.
3. Komisija objavi informacije, ki jih zagotovijo države članice v skladu s Prilogo I, razen poročil iz točke 6 navedene priloge.
POGLAVJE VII
IMENOVANJE DRAŽBENEGA SISTEMA S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO V SKUPNEM UKREPU S KOMISIJO, IN NJEGOVE NALOGE
Člen 26
Imenovanje dražbenega sistema s skupnim ukrepom držav članic in Komisije
1. Ne glede na člen 30 države članice imenujejo dražbeni sistem za dražbe pravic v skladu s členom 27 po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s tem členom.
▼M8 —————
3. Skupni postopek za oddajo naročil iz odstavka 1 se izvede v skladu s členom 165(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ).
4. Obdobje, za katerega se imenujejo dražbeni sistemi iz odstavka 1, ne sme biti daljše od petih let. Če so izpolnjeni pogoji iz člena 172(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, lahko države članice in Komisija podaljšajo najdaljše obdobje imenovanja dražbenega sistema na sedem let. Komisija lahko v času trajanja pogodbe opravi predhodno preverjanje trga v skladu s členom 166(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, da preveri tržne pogoje in pripravi nov postopek za oddajo naročil.
5. Identiteta in kontaktni podatki dražbenih sistemov iz odstavka 1 se objavijo na spletni strani Komisije.
6. Vsaka država članica, ki se skupnemu ukrepu, kot je določen v odstavku 1, pridruži po začetku veljavnosti sporazuma o skupni oddaji naročil, ki ga sklenejo Komisija in države članice, ki v navedenem ukrepu sodelujejo, sprejme pogoje, o katerih so se dogovorile Komisija in države članice, ki so se skupnemu ukrepu pridružile pred začetkom veljavnosti navedenega sporazuma, ter vse odločitve, ki so že bile sprejete v skladu z navedenim sporazumom.
Vsaka država članica, ki se v skladu s členom 30(4) odloči, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu, kot je določen v odstavku 1 tega člena, temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem, lahko dobi status opazovalke v skladu s pogoji, o katerih se v sporazumu o skupni oddaji naročil dogovorijo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, kot je določen v odstavku 1, in Komisija, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila o oddaji javnih naročil.
Člen 27
Naloge dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1)
1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), državam članicam nudi naslednje storitve, kot so podrobneje opredeljene v pogodbi o njegovem imenovanju:
zagotavljanje dostopa do dražb, v skladu s členi 15 do 21, vključno z zagotavljanjem in vzdrževanjem potrebnih internetnih elektronskih vmesnikov in spletne strani;
izvajanje dražb v skladu s členi 4 do 7;
upravljanje časovnega razporeda dražb v skladu s členi 8 do 14;
razglasitev izidov dražbe in obveščanje o izidih dražbe v skladu s členom 61;
zagotavljanje, neposredno ali ►M1 ————— ◄ , predpisanega klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, potrebnega za:
poslovanje s plačili uspešnih ponudnikov ali njihovih pravnih naslednikov in posredovanje prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju v skladu s členoma 44 in 45;
dobava pravic, prodanih na dražbi, uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu s členi 46, 47 in 48;
upravljanje zavarovanja s premoženjem, vključno z morebitnim kritjem, ki ga zagotovijo dražitelj ali ponudniki, v skladu s členoma 49 in 50;
Komisiji priskrbeti vse informacije, povezane s potekom dražb v skladu s členom 53;
nadziranje dražb, obveščanje o sumih pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov v skladu s členi 54 do 59 in členom 64(1);
poročanje v skladu s členom 36.
2. Vsaj 20 trgovalnih dni pred začetkom prvega trgovalnega obdobja, ki ga vodi dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), se dražbeni sistem poveže z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom.
3. Dražbeni sistem v treh mesecih od imenovanja predloži podrobno strategijo izstopa Komisiji.
▼M8 —————
Člen 29
Storitve, ki jih dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1), zagotavljajo Komisiji
Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1), Komisiji zagotovijo storitve tehnične podpore za delo Komisije, povezano z naslednjim:
kakršnim koli usklajevanjem časovnega razporeda dražb za Prilogo III;
▼M8 —————
poročili Komisije v skladu s členom 10(5) Direktive 2003/87/ES;
▼M1 —————
kakršnim koli pregledom te uredbe, Direktive 2003/87/ES ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 19(3) navedene direktive, ki vpliva na delovanje trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;
kakršnim koli skupnim ukrepom, povezanim z delovanjem trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb, dogovorjenim med Komisijo in državami članicami, ki sodelujejo v skupnem ukrepu.
POGLAVJE VIII
IMENOVANJE DRAŽBENIH SISTEMOV S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SE ODLOČIJO IMETI SVOJ LASTEN DRAŽBENI SISTEM, IN NJIHOVE NALOGE
Člen 30
Imenovanje vseh dražbenih sistemov razen dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1)
1. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), lahko imenuje svoj lasten dražbeni sistem za dražbo svoje količine pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, kot je določeno v členu 31(1) te uredbe.
▼M8 —————
3. Države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), lahko imenujejo isti dražbeni sistem ali različne dražbene sisteme za dražbo v skladu s členom 31(1).
4. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), v treh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkom 1 tega člena.
5. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), izbere svoj lasten dražbeni sistem, imenovan v skladu z odstavkom 1 tega člena, na osnovi izbirnega postopka, skladnega z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo o javnih naročilih, kadar se postopek oddaje naročil zahteva na podlagi zakonodaje Unije oziroma nacionalne zakonodaje. Za izbirni postopek veljajo vsi popravni ukrepi in postopki izvršbe iz zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje.
Vsako obdobje, za katero se imenuje dražbeni sistem iz odstavka 1, traja največ tri leta in ga je mogoče podaljšati največ za dodatni dve leti.
Pogoj za imenovanje dražbenih sistemov iz odstavka 1 je vključitev zadevnega dražbenega sistema na seznam v Prilogi III v skladu z odstavkom 7. Imenovanje se ne izvede, dokler za zadevni dražbeni sistem ne začne veljati vključitev na seznam v Prilogi III, kot določa odstavek 7.
6. ►M8 Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkom 1 tega člena, Komisiji pošlje popolno priglasitev, ki vsebuje vse naslednje: ◄
istovetnost dražbenega sistema, ki ga predlaga v imenovanje;
podrobna operativna pravila, veljavna za dražbeni postopek, ki ga vodi(-jo) dražbeni sistem(-i), ki ga (jih) namerava država članica imenovati, vključno s pogodbenimi določili o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, ki zajema tudi klirinški(-e) sistem(-e) ali poravnalni(-e) sistem(-e), ki so z njim povezani, ter določa pogoje, ki veljajo za strukturo in višino pristojbin, upravljanje zavarovanja s premoženjem, plačilo in dobavo;
finančni produkt na dražbi in vse informacije, ki jih Komisija potrebuje za oceno, ali je predlagani časovni razpored dražb skladen z obstoječim ali predlaganim časovnim razporedom dražb dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1), ter z drugimi časovnimi razporedi dražb, ki jih predlagajo druge države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odločijo imenovati svoje dražbene sisteme;
podrobna pravila in pogoje za nadziranje dražb, ki veljajo za zadevni dražbeni sistem v skladu s členom 35(4), (5) in (6), ter podrobna pravila za zaščito pred pranjem denarja, financiranjem terorizma, kriminalno dejavnostjo ali zlorabo trga, vključno s kakršnimi koli popravnimi ukrepi ali sankcijami;
podrobne ukrepe, vzpostavljene za skladnost s členom 22(4) in členom 34 glede imenovanja uradnega dražitelja.
7. Dražbeni sistemi, razen tistih, ki so imenovani v skladu s členom 26(1), države članice, ki jih imenujejo, njihovi mandati in vsi veljavni pogoji ali obveznosti se navedejo v Prilogi III, ko so izpolnjeni zahteve te uredbe in cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Komisija ukrepa izključno na podlagi teh zahtev in ciljev ter ima popoln vpogled v vse informacije, ki jih predloži zadevna država članica.
Če se država članica, ki je imenovala svoj lasten dražbeni sistem, odloči imenovati isti dražbeni sistem v skladu z enakimi pogoji in obveznostmi, kot so navedeni na seznamu iz prvega pododstavka, je ta seznam še naprej veljaven, če navedena država članica in Komisija potrdita, da so zahteve te uredbe in cilji iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES izpolnjeni. V ta namen država članica Komisiji zlasti pošlje obvestilo, ki vsebuje informacije iz odstavka 6, in z drugimi državami članicami izmenja vse ustrezne informacije. Komisija javnost obvesti o podaljšanju veljavnosti seznama.
V odsotnosti kakršnega koli seznama, navedenega v prvem pododstavku, država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkom 1 tega člena, uporablja dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 26(1), za dražbo svojega deleža pravic, ki bi bile sicer prodane na dražbi prek dražbenega sistema, ki se imenuje v skladu z odstavkom 1 tega člena, v obdobju do izteka treh mesecev po začetku veljavnosti vključitve na seznam, določene v prvem pododstavku.
Ne glede na odstavek 8 lahko država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkom 1 tega člena, vseeno sodeluje v skupnem ukrepu izključno zaradi uporabe dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1), kot je določeno v tretjem pododstavku. Tako sodelovanje poteka v skladu z določbami drugega pododstavka člena 26(6) in ob upoštevanju pogojev iz sporazuma o skupni oddaji naročil.
8. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkom 1 tega člena, se lahko kadar koli vključi v skupni ukrep iz člena 26, kot določa člen 26(6).
Količina pravic, ki so bile pripravljene za prodajo na dražbi prek dražbenega sistema, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1), se enakomerno razporedi med dražbe, ki jih izvaja ustrezni dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1).
Člen 31
Naloge dražbenih sistemov razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1)
1. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), izvaja iste naloge kot dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), kot določa člen 27.
Določbe člena 27(1)(c) pa ne veljajo za dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), ki strategijo izstopa iz člena 27(3) predloži državi članici, ki ga je imenovala.
▼M8 —————
3. Določbe o časovnem razporedu dražb iz člena 8(1), (2) in (3) ter členov 9, 10, 12, 14 in 32 se uporabljajo za dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 30(1).
◄
Člen 32
Časovni razpored za vse dražbene sisteme razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1)
1. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) te uredbe, bo največ 20 milijonov pravic in najmanj 3,5 milijona pravic, razen v primeru, ko bo skupna količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, ki imenuje dražbeni sistem, v danem koledarskem letu manjša od 3,5 milijona; v tem primeru se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto. Vendar bo količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posamezni dražbi, ki jo izvajajo zadevni dražbeni sistemi, najmanj 1,5 milijona pravic v zadevnih 12‐mesečnih obdobjih, ko bo treba v skladu s členom 1(5) Sklepa (EU) 2015/1814 število pravic odšteti od količine pravic, ki bodo prodane na dražbi.
2. Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) te uredbe, bo največ 5 milijonov pravic in najmanj 2,5 milijona pravic, razen v primeru, ko bo skupna količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, ki imenuje dražbeni sistem, v danem koledarskem letu manjša od 2,5 milijona; v tem primeru se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto.
3. Skupna količina pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo skupno prodane na dražbi prek vseh dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 30(1) te uredbe, se enakomerno razporedi po vsakem danem koledarskem letu, le da so količine, ki bodo prodane na dražbah avgusta vsako leto, za polovico manjše od količin, ki bodo prodane na dražbah v ostalih mesecih istega leta. Šteje se, da so te zahteve izpolnjene, ko vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), posamezno izpolnjuje te zahteve.
4. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 30(1) te uredbe, določijo časovni razpored dražb, vključno z licitacijskimi obdobji, posameznimi količinami, datumi dražb ter finančnim produktom na dražbi in datumi za plačilo in dobavo pravic, ki bodo prodane na posameznih dražbah vsako leto, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo. Zadevni dražbeni sistemi določijo posamezne količine pravic za prodajo na dražbi v skladu s členoma 10 in 12.
Zadevni dražbeni sistemi objavijo časovni razpored dražb za pravice iz poglavja II Direktive 2003/87/ES do 31. oktobra predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, in za pravice iz poglavja III navedene direktive do 15. julija predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, če je Komisija centralnemu administratorju EUTL naročila, naj v EUTL vnese ustrezno preglednico dražb v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES. Zadevni dražbeni sistemi določijo in objavijo časovne razporede dražb šele po tem, ko jih v skladu s členom 11 in členom 13(2) te uredbe določijo in objavijo dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) te uredbe, razen če tak dražbeni sistem še ni bil imenovan. Brez poseganja v rok za objavo časovnega razporeda dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, lahko zadevni dražbeni sistemi istočasno določijo časovne razporede dražb pravic iz poglavja II in poglavja III Direktive 2003/87/ES.
Objavljeni časovni razporedi so skladni z vsemi ustreznimi pogoji ali obveznostmi, navedenimi v Prilogi III.
5. Kadar dražbo, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), dražbeni sistem prekliče v skladu s členom 7(5) ali (6) ali členom 9, se količine, namenjene prodaji na dražbi, razporedijo bodisi v skladu s členom 7(8) bodisi med naslednji dve dražbi, ki ju načrtuje isti dražbeni sistem, če zadevni dražbeni sistem v danem koledarskem letu izvede manj kot štiri dražbe.
▼M8 —————
POGLAVJE IX
ZAHTEVE GLEDE IMENOVANJA, KI SE UPORABLJAJO ZA URADNEGA DRAŽITELJA IN VSE DRAŽBENE SISTEME
Člen 34
Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za uradnega dražitelja
1. ►M8 Pri imenovanju uradnih dražiteljev države članice upoštevajo, do kakšne mere kandidati: ◄
kažejo najmanjše tveganje za navzkrižje interesov ali zlorabo trga ob upoštevanju naslednjega:
vseh dejavnosti na sekundarnem trgu;
vseh notranjih procesov in postopkov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga;
lahko opravljajo naloge uradnega dražitelja pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi in kakovostnimi standardi.
2. Pogoj za imenovanje uradnega dražitelja je, da se uradni dražitelj z zadevnim dražbenim sistemom dogovori o ureditvah iz člena 22(2) in (3).
Člen 35
Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za vse dražbene sisteme
1. Dražbe se izvajajo le v dražbenem sistemu, ki je potrjen kot regulirani trg, katerega upravljavec organizira sekundarni trg s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami.
Brez poseganja v prvi pododstavek, kadar je to predvideno v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila za skupni postopek za oddajo naročil v skladu s členom 26(1), lahko regulirani trg, katerega upravljavec organizira veleprodajni energetski trg, kot je opredeljen v členu 2(6) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta ( 15 ), ne organizira pa sekundarnega trga s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami, sodeluje v postopku za oddajo naročil v skladu s členom 26(1) te uredbe. V tem primeru, kadar je tak regulirani trg imenovan kot dražbeni sistem v skladu s členom 26(1) in njegov upravljavec ne organizira sekundarnega trga s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami do objave postopka za oddajo naročil v skladu s členom 26(1), ta upravljavec pridobi pooblastitev in organizira sekundarni trg s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami vsaj 60 trgovalnih dni pred začetkom prvega licitacijskega obdobja, ki ga vodi zadevni dražbeni sistem.
2. Dražbeni sistem, ki je v skladu s to uredbo imenovan za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic vzpostavi ustrezne ureditve za olajšanje dostopa in sodelovanja na dražbah ponudnikom, navedenim v členu 18(1) in (2).
3. Pri imenovanju katerega koli dražbenega sistema države članice upoštevajo, do kakšne mere kandidati kažejo izpolnjevanje vseh naslednjih zahtev:
zagotavljanje upoštevanja načela nediskriminacije, tako pravno kot dejansko;
poln, pravičen in enakovreden dostop do licitiranja na dražbah za MSP, zajeta v shemo Unije, ter dostop do licitiranja na dražbah za male onesnaževalce, kot je opredeljeno v členih 27(1), 27a(1) in 28a(6) Direktive 2003/87/ES;
zagotavljanje stroškovne učinkovitosti in izogibanje nepotrebnim upravnim obremenitvam;
trden nadzor dražb, prijavljanje sumov pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov;
preprečevanje izkrivljanj konkurence na notranjem trgu, vključno s trgom ogljika;
zagotavljanje pravilnega delovanja trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;
povezava z enim ali več klirinškimi sistemi ali poravnalnimi sistemi;
izvajanje ustreznih ukrepov, ki od dražbenega sistema zahtevajo, da vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, potrebna za izvajanje dražb, predajo nasledniku zadevnega dražbenega sistema.
4. Dražbeni sistem je lahko v skladu s členom 26(1) ali 30(1) te uredbe imenovan samo, če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec, zagotovi, da se za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb v ustrezni meri uporabljajo nacionalni ukrepi, s katerimi se prenaša naslov III Direktive 2014/65/EU.
Dražbeni sistem je v skladu s členoma 26(1) in 30(1) te uredbe imenovan samo, če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec, zagotovi, da so ju pristojni organi navedene države članice sposobni pooblastiti in nadzorovati v skladu z nacionalnimi ukrepi, s katerimi se v ustrezni meri prenaša naslov VI Direktive 2014/65/EU.
Kadar regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga nimata sedeža v isti državi članici, se prvi in drugi pododstavek uporabljata tako za državo članico, kjer ima sedež regulirani trg, ki kandidira, kot za državo članico, kjer ima sedež njegov upravljavec trga.
5. Pristojni nacionalni organi države članice iz drugega pododstavka odstavka 4 tega člena, imenovani v skladu s členom 67(1) Direktive 2014/65/EU, odločijo o pooblastitvi reguliranega trga, ki je bil ali bo imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1) te uredbe, če regulirani trg in njegov upravljavec izpolnjujeta določbe naslova III Direktive 2014/65/EU, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red države članice, v kateri imata sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena. Odločitev o pooblastitvi se sprejme v skladu z naslovom VI Direktive 2014/65/EU, kot je bila prenesena v nacionalni pravni red države članice, v kateri imata sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena.
6. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 5 tega člena skrbijo za učinkovit pregled nad trgom in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev upoštevanja zahtev iz navedenega odstavka. V ta namen jim je omogočeno, da neposredno ali s pomočjo drugih pristojnih nacionalnih organov, imenovanih v skladu s členom 67(1) Direktive 2014/65/EU, uporabijo pristojnosti, ki jih imajo na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 69 navedene direktive, v zvezi z reguliranim trgom in njegovim upravljavcem trga, navedenima v odstavku 4 tega člena.
Država članica vsakega pristojnega nacionalnega organa iz odstavka 5 tega člena zagotovi, da se nacionalni ukrepi za prenos členov 70, 71 in 74 Direktive 2014/65/EU izvajajo v zvezi z osebami, odgovornimi za neizpolnjevanje svojih obveznosti iz naslova III Direktive 2014/65/EU, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red države članice, v kateri imajo sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena.
Za namene tega odstavka se nacionalni ukrepi za prenos členov 79 do 87 Direktive 2014/65/EU uporabljajo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi različnih držav članic in z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, ustanovljenim v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta ( 16 ).
POGLAVJE X
POROČANJE O TRANSAKCIJAH
Člen 36
Obveznost poročanja o transakcijah
1. Dražbeni sistem pristojnemu nacionalnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 67(1) Direktive 2014/65/EU, poroča o popolnih in točnih podrobnostih vsake transakcije, ki se izvede prek dražbenega sistema in povzroči prenos pravic do emisije na uspešne ponudnike.
2. Poročila o transakcijah v skladu z odstavkom 1 se predložijo čim prej, najpozneje pa ob zaključku trgovalnega dne po zadevni transakciji.
3. Če je uspešni ponudnik pravna oseba, dražbeni sistem pri poročanju o označbi za identifikacijo uspešnega ponudnika, kot se zahteva v skladu z odstavkom 5 tega člena, uporabi identifikator pravnih oseb iz člena 5 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/590 ( 17 ).
4. Dražbeni sistem je odgovoren za popolnost, točnost in pravočasno predložitev poročil. Če obstajajo podrobnosti o transakcijah, ki niso na voljo dražbenim sistemom, ponudniki in uradni dražitelji take informacije predložijo dražbenim sistemom.
Če so v poročilu o transakciji napake ali izpustitve, dražbeni sistem, ki poroča o transakciji, informacije popravi in popravljeno poročilo predloži pristojnemu nacionalnemu organu.
5. Poročilo v skladu z odstavkom 1 tega člena zlasti vključuje ime pravic ali izvedenih finančnih instrumentov v zvezi s pravicami, kupljeno količino, datume in ure izvedbe, transakcijske cene, označbo za identifikacijo uspešnih ponudnikov in po potrebi stranke, v imenu katerih je bila transakcija izvedena.
Poročilo se pripravi na podlagi standardov in oblik podatkov iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/590 ter vključuje vse ustrezne podrobnosti iz Priloge I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/590.
▼M8 —————
POGLAVJE XI
PLAČILO IN POSREDOVANJE PRIHODKOV OD PRODAJE NA DRAŽBI
Člen 44
Plačilo s strani uspešnih ponudnikov in posredovanje prihodkov državam članicam
1. Vsak uspešen ponudnik ali njegov(-i) pravni naslednik(-i), vključno z vsemi posredniki, ki ju zastopajo, plača dolgovani znesek, o katerem je obveščen v skladu s členom 61(3)(c), za pravice, ki jih je pridobil, kot je bil obveščen v skladu s členom 61(3)(a), tako da prenese ali poskrbi za prenos dolgovanega zneska prek klirinškega sistema ali poravnalnega sistema na imenovani bančni račun uradnega dražitelja v denarnih obveznostih bodisi pred dobavo pravic ali najpozneje ob njihovi dobavi na imenovani lastniški račun ponudnika ali imenovani lastniški račun njegovega pravnega naslednika.
2. Dražbeni sistem, vključno s klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki je z njim povezan, prenese plačila, ki so jih izvedli ponudniki ali pravni nasledniki in so rezultat dražbe pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, uradnim dražiteljem, ki so zadevne pravice prodajali na dražbi.
3. Plačila uradnim dražiteljem se izvedejo v eurih ali v valuti države članice, ki jih imenuje, kadar navedena država članica ni članica euroobmočja, kar koli izbere zadevna država članica, ne glede na to, v kateri valuti plačila izvedejo ponudniki, pod pogojem da je zadevni klirinški sistem ali poravnalni sistem sposoben poslovati v zadevni nacionalni valuti.
Menjalni tečaj je tečaj, objavljen prek priznane finančne tiskovne agencije, določene v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, nemudoma po koncu licitacijskega obdobja.
Člen 45
Posledice zamude pri plačilu ali neplačila
1. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki bodo pravice, o katerih se uspešnega ponudnika obvesti v skladu s členom 61(3)(a), prejeli, samo če je celotni dolgovani znesek, o katerem se uspešnega ponudnika obvesti v skladu s členom 61(3)(c), plačan uradnemu dražitelju v skladu s členom 44(1).
2. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki, ki ne izpolnijo svojih obveznosti iz odstavka 1 tega člena v celoti do roka, o katerem je uspešni ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(d), zamujajo pri plačilu.
3. Ponudniku, ki zamuja pri plačilu, se lahko zaračuna eno ali oboje od naslednjega:
obresti za vsak dan z začetkom od datuma, ki je bil rok za plačilo v skladu s členom 61(3)(d), in koncem na datum, ko je plačilo izvedeno, po obrestni meri, določeni v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, izračunani na dnevni osnovi;
kazen, ki se zadržuje pri uradnem dražitelju in od katere se odštejejo morebitni stroški, ki jih zaračuna klirinški sistem ali poravnalni sistem.
4. Kadar uspešni ponudnik zamuja pri plačilu, se brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 zgodi kar koli od naslednjega:
vključi se centralna nasprotna stranka, da prevzame dobavo pravic in izvedbo plačila zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju;
posrednik za poravnavo uporabi zavarovanje s premoženjem, ki pripada ponudniku, za izvedbo plačila zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju.
5. Kadar poravnava ni izvršena, se pravice ponudijo v prodajo na naslednjih dveh dražbah, ki jih načrtuje zadevni dražbeni sistem.
POGLAVJE XII
DOBAVA PRAVIC, PRODANIH NA DRAŽBI
Člen 46
Prenos pravic, prodanih na dražbi
Pravice, ki jih dražbeni sistem proda na dražbi, register Unije pred začetkom licitacijskega obdobja prenese na imenovani lastniški račun, kjer jih hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, dokler se pravice ne dobavijo uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu z izidi dražbe, kot določajo veljavni delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES.
Člen 47
Dobava pravic, prodanih na dražbi
1. Klirinški sistem ali poravnalni sistem vsako pravico, ki jo na dražbi proda država članica, dodeli uspešnemu kupcu, dokler skupna količina dodeljenih pravic ne ustreza količini pravic, o kateri je ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a).
Ponudniku se lahko dodelijo pravice iz več kot ene države članice, ki sodeluje na isti dražbi, če je to potrebno za dosego količine pravic, o kateri je ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a).
2. Po plačilu dolgovanega zneska se v skladu s členom 44(1) vsakemu uspešnemu ponudniku ali njegovim pravnim naslednikom dobavijo pravice, dodeljene navedenemu ponudniku, takoj ko je to izvedljivo in v vsakem primeru najpozneje do roka njihove dobave, tako da se pravice, o katerih je bil ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a), v celoti ali delno prenesejo z določenega imetniškega računa, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, na določeni imetniški račun uspešnega ponudnika ali njegovih pravnih naslednikov ali na določeni imetniški račun, ki ga klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, hrani za uspešnega ponudnika ali njegove pravne naslednike.
Člen 48
Pozna dobava pravic, prodanih na dražbi
1. Kadar klirinški sistem ali poravnalni sistem ne uspe dobaviti vseh ali dela pravic, prodanih na dražbi, zaradi okoliščin, nad katerimi nima nadzora, pravice dobavi klirinški sistem ali poravnalni sistem ob prvi možni priložnosti, uspešni ponudniki ali njihovi pravni nasledniki pa sprejmejo dobavo na poznejši datum.
2. Popravni ukrep iz odstavka 1 je edini popravni ukrep, do katerega so upravičeni uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki v primeru kakršne koli neuspešne dobave pravic, prodanih na dražbi, zaradi okoliščin, nad katerimi zadevni klirinški sistemi ali poravnalni sistemi nimajo nadzora.
POGLAVJE XIII
UPRAVLJANJE ZAVAROVANJA S PREMOŽENJEM
Člen 49
Zavarovanje s premoženjem, ki ga da ponudnik
1. Pred začetkom licitacijskega obdobja za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb se od ponudnikov ali posrednikov, ki jih zastopajo, zahteva, da dajo zavarovanje s premoženjem.
2. Če se tako zahteva, se vse neporabljeno zavarovanje s premoženjem, ki ga je dal neuspešen ponudnik, skupaj z vsemi obrestmi, nakopičenimi na denarnem kritju, sprosti takoj, ko je to mogoče, po zaključku licitacijskega obdobja.
3. Če se tako zahteva, se vse zavarovanje s premoženjem, ki ga je dal neuspešen ponudnik in ni bilo porabljeno za poravnavo, skupaj z vsemi obrestmi, obračunanimi na denarnem kritju, sprosti takoj, ko je to mogoče, po poravnavi.
Člen 50
Zavarovanje s premoženjem, ki ga da uradni dražitelj
1. Pred začetkom licitacijskega obdobja za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb se od uradnega dražitelja zahteva le, da pravice do njihove dobave deponira kot zavarovanje s premoženjem, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, hrani na depozitnem računu.
▼M1 —————
3. Kadar se pravice, dane kot zavarovanje s premoženjem v skladu z ►M1 odstavkom 1 ◄ , ne porabijo, jih lahko klirinški sistem ali poravnalni sistem do njihove dobave zadrži, če se tako odloči država članica, na določenem imetniškem računu, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki opravlja nalogo varuha.
POGLAVJE XIV
PRISTOJBINE IN STROŠKI
Člen 51
Struktura in višina pristojbin
1. Struktura in višina pristojbin ter kakršni koli s tem povezani pogoji, ki jih uporablja kateri koli dražbeni sistem in njegovi klirinški sistemi ali poravnalni sistemi, ne smejo biti manj ugodni kot primerljive standardne pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo na sekundarnem trgu.
Brez poseganja v prvi pododstavek, kadar je to predvideno v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila za postopke za oddajo naročil v skladu s členom 26(1) ali 30(5), lahko upravljavec dražbenega sistema poviša pristojbine, ki jih uspešni ponudniki plačajo v skladu s členom 52(1) te uredbe, na največ 120 % primerljivih standardnih pristojbin, ki jih uspešni kupci pravic plačajo na sekundarnem trgu v letih, ko se količine pravic za prodajo na dražbi zmanjšajo za več kot 200 milijonov pravic v skladu s Sklepom (EU) 2015/1814.
2. Vsak dražbeni sistem in njegovi klirinški sistemi ali poravnalni sistemi lahko uporabljajo samo pristojbine, odbitke ali pogoje, ki so izrecno navedeni v pogodbi o njihovem imenovanju.
3. Vse pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo v skladu z odstavkoma 1 in 2, morajo biti jasno navedeni, lahko razumljivi in javno dostopni. Naštejejo se na seznamu, na katerem se navedejo vsi stroški za vsako vrsto storitve.
Člen 52
Stroški dražbenega postopka
1. Brez poseganja v odstavek 2 se stroški storitev iz člena 27(1) in člena 31 krijejo s pristojbinami, ki jih plačajo ponudniki, le da kakršne koli stroške ureditev med uradnim dražiteljem in dražbenim sistemom iz člena 22(2) in (3), ki uradnemu dražitelju omogočajo, da pravice prodaja na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, vendar brez stroškov katerega koli klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, povezanega z zadevnim dražbenim sistemom, krije država članica, ki organizira dražbo.
Stroški iz prvega pododstavka se odštejejo od prihodkov od prodaje na dražbi, ki se plačajo uradnim dražiteljem skladno s členom 44(2) in (3).
2. Ne glede na tretji pododstavek lahko pogoji sporazuma o skupni oddaji naročil iz prvega pododstavka člena 26(6) ali pogodbe o imenovanju dražbenega sistema v skladu s členom 26(1) odstopajo od odstavka 1 tega člena, tako da od držav članic, ki so Komisijo v skladu s členom 30(4) obvestile, da ne bodo sodelovale v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), vendar naknadno uporabijo dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 26(1), zahtevajo, da zadevnemu dražbenemu sistemu, vključno s klirinškimi sistemi ali poravnalnimi sistemi, ki so z njim povezani, plačajo stroške storitev iz člena 27(1), povezane z deležem pravic, ki jih navedena država članica prodaja na dražbi, od datuma, ko navedena država članica začne sodelovati na dražbah dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1), do prekinitve ali izteka imenovanja navedenega dražbenega sistema.
Navedeno velja tudi za države članice, ki se skupnemu ukrepu, kot je določen v členu 26(1), niso pridružile v šestih mesecih po začetku veljavnosti sporazuma o skupni oddaji naročil iz prvega pododstavka člena 26(6).
Prvi pododstavek se ne uporablja, če se država članica pridruži skupnemu ukrepu, kot je določen v členu 26(1), po izteku obdobja imenovanja iz drugega pododstavka člena 30(5) ali če zaradi tega, ker dražbeni sistem, ki je bil priglašen v skladu s členom 30(6), ni naveden na seznamu v skladu s členom 30(7), za dražbo svojega deleža pravic uporablja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1).
Stroški, ki jih krijejo ponudniki na podlagi odstavka 1, se zmanjšajo za količino stroškov, ki jih krije država članica na podlagi tega odstavka.
▼M8 —————
POGLAVJE XV
NADZOR DRAŽBE, POPRAVNI UKREPI IN SANKCIJE
Člen 53
Nadzor dražb
1. Do konca vsakega meseca dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), poroča o izvajanju dražb, ki jih je izvedel v predhodnem mesecu, zlasti kar zadeva:
pravičen in odprt dostop;
preglednost;
oblikovanje cen;
tehnične in operativne vidike izvajanja pogodbe o imenovanju zadevnega dražbenega sistema;
odnos med dražbenimi postopki in sekundarnim trgom v zvezi z informacijami iz točk (a) do (d);
vse dokaze o protikonkurenčnem obnašanju, zlorabah trga, pranju denarja, financiranju terorizma ali kriminalni dejavnosti, o kateri je bil dražbeni sistem seznanjen med izvajanjem svojih nalog v skladu s členom 27 ali členom 31(1);
kakršno koli kršitev te uredbe ali neskladnost s cilji iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, o kateri je bil dražbeni sistem seznanjen med izvajanjem svojih nalog v skladu s členom 27 ali členom 31(1) te uredbe;
spremljanje vseh informacij, sporočenih v skladu s točkami (a) do (g).
Poleg tega dražbeni sistem do 31. januarja vsako leto predloži povzetek in analizo navedenih mesečnih poročil iz predhodnega leta.
2. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1) te uredbe, Komisiji, državam članicam, ki ga imenujejo, in svojemu pristojnemu nacionalnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 596/2014, predloži poročila v skladu z odstavkom 1.
3. Ustrezni naročniki spremljajo izvajanje pogodb o imenovanju dražbenih sistemov. Države članice, ki imenujejo dražbeni sistem v skladu s členom 30(1), Komisijo obvestijo o vseh primerih, ko ta dražbeni sistem ne izpolnjuje pogodbe, s katero je bil imenovan, če bi to lahko pomembno vplivalo na dražbene postopke.
4. Komisija v skladu s členom 10(4) Direktive 2003/87/ES v imenu držav članic, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s členom 26(1), in države članice, ki imenujejo dražbeni sistem v skladu s členom 30(1), objavijo zbirna poročila v zvezi z elementi iz točk (a) do (h) odstavka 1 tega člena.
5. Uradni dražitelji, dražbeni sistemi in pristojni nacionalni organi, ki jih nadzorujejo, dejavno sodelujejo in Komisiji na zahtevo zagotovijo vse informacije, ki jih imajo v zvezi z dražbami, kot je razumno potrebno za nadzor dražb.
6. Pristojni nacionalni organi, ki nadzorujejo kreditne institucije in investicijska podjetja, ter pristojni nacionalni organi, ki nadzorujejo osebe, pooblaščene za oddajanje ponudb v imenu drugih oseb v skladu s členom 18(2), v okviru svojih pristojnosti dejavno sodelujejo s Komisijo, kot je razumno potrebno za nadzor dražb.
7. Za obveznosti, ki so pristojnim nacionalnim organom naložene v odstavkih 5 in 6, veljajo določbe o poklicni skrivnosti, ki jih morajo izpolnjevati v skladu s pravom Unije.
Člen 54
Spremljanje odnosa s ponudniki
1. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), spremlja odnos s ponudniki, ki imajo dostop do licitiranja na njegovih dražbah, v celotnem trajanju tega odnosa, tako da stori naslednje:
preuči ponudbe, oddane v celotnem času tega odnosa, za zagotovitev, da je vedenje ponudnikov med licitiranjem skladno z znanjem, ki ga ima dražbeni sistem o kupcu, njegovih poslih in njegovem profilu tveganja, po potrebi vključno z virom njegovih sredstev;
zagotavlja učinkovite ureditve in postopke za redno spremljanje skladnosti oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členom 19(1), (2) in (3), z njegovimi pravili vedenja na trgu;
spremlja transakcije, ki jih opravljajo osebe, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členom 19(1), (2) in (3), ter osebe, opredeljene v členu 3(26), tako da uporablja svoje sisteme za odkrivanje kršitev pravil iz točke (b) tega pododstavka ter nepoštenih ali neurejenih pogojev ali vedenja na dražbi, zaradi katerih bi lahko sklepali na zlorabo trga.
Pri preučevanju ponudb v skladu s točko (a) prvega pododstavka je zadevni dražbeni sistem posebno pozoren na kakršno koli dejavnost, ki se mu zdi po naravi zelo verjetno povezana s pranjem denarja, financiranjem terorizma ali kriminalno dejavnostjo.
2. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), zagotovi, da se dokumenti, podatki ali informacije, ki jih ima o posameznem ponudniku, redno posodabljajo. V ta namen lahko dražbeni sistem:
v skladu s členom 19(2) in (3) ter členom 20(5) in (7) od ponudnika zahteva kakršne koli informacije o ponudniku za namene spremljanja odnosa z navedenim ponudnikom, potem ko ta dobi dostop do licitiranja na dražbah, za celoten čas trajanja tega odnosa in za obdobje petih let po njegovem zaključku;
od vsake osebe, ki ima dostop do licitiranja, zahteva ponovno predložitev vloge za dostop do licitiranja v rednih časovnih presledkih;
od vsake osebe, ki ima dostop do licitiranja, zahteva, da dražbeni sistem nemudoma obvesti o kakršnih koli spremembah informacij, predloženih dražbenemu sistemu v skladu s členom 19(2) in (3) ter členom 20(5) in (7).
3. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), hrani evidenco:
vlog za dostop do licitiranja, ki jih predložijo vsi prosilci v skladu s členom 19(2) in (3), vključno z vsemi morebitnimi spremembami teh vlog;
opravljenih pregledov med:
obravnavo predložene vloge za dostop do licitiranja v skladu s členi 19, 20 in 21;
spremljanjem in nadzorovanjem dražbenega odnosa v skladu s točkama (a) in (c) odstavka 1, potem ko je bil kandidatu odobren dostop do licitiranja;
vseh informacij, povezanih z dano ponudbo, ki jo je oddal dani ponudnik na dražbi, vključno z vsemi umiki ali spremembami teh ponudb, v skladu z drugim pododstavkom člena 6(3) in členom 6(4);
vseh informacij v zvezi z izvedbo vsake dražbe, na kateri je ponudnik oddal ponudbo.
4. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), hrani evidenco iz odstavka 3 tako dolgo, dokler je ponudniku dovoljeno licitiranje na njegovih dražbah, in vsaj pet let po zaključku odnosa z navedenim ponudnikom.
Člen 55
Obveščanje o pranju denarja, financiranju terorizma ali kriminalni dejavnosti
1. Pristojni nacionalni organi iz člena 48(1) Direktive (EU) 2015/849 spremljajo in sprejemajo ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1) ali 30(1) te uredbe, z dolžnostmi skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke iz člena 19(2)(e) in člena 20(10) te uredbe, z obveznostjo zavrnitve dostopa do licitiranja oziroma preklica ali začasne odpovedi že odobrenega dostopa do licitiranja v skladu s členom 21(1) in (2) te uredbe, z zahtevami glede spremljanja in hranjenja evidence iz člena 54 te uredbe ter z zahtevami glede obveščanja iz odstavkov 2 in 3 tega člena.
Pristojni nacionalni organi iz prvega pododstavka imajo pristojnosti, ki jim pripadajo na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 48(2) in (3) Direktive (EU) 2015/849.
Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), se lahko šteje za odgovornega za kršitve člena 20(7) in (10), člena 21(1) in (2) ter člena 54 te uredbe ter odstavkov 2 in 3 tega člena. V zvezi s tem veljajo nacionalni ukrepi, s katerimi se prenašajo členi 58 do 62 Direktive(EU) 2015/849.
2. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), njegovo vodstvo in zaposleni polno sodelujejo s FIU, tako da nemudoma:
obvestijo FIU na svojo pobudo, tudi prek prijave, kadar vedo, sumijo ali imajo upravičeni razlog za sum, da so sredstva v zvezi z dražbami, ne glede na zadevni znesek, premoženjska korist, pridobljena s kriminalno dejavnostjo, ali povezana s financiranjem terorizma, in v takšnih primerih nemudoma odgovorijo na zahteve FIU po dodatnih informacijah;
FIU na njeno zahtevo neposredno posredujejo vse potrebne informacije.
Vse sumljive transakcije, vključno s poskusi transakcij, se prijavijo.
3. Informacije iz odstavka 2 se posredujejo FIU države članice, na ozemlju katere se nahaja zadevni dražbeni sistem.
Oseba ali osebe, pristojne za posredovanje informacij iz tega člena, se imenujejo z nacionalnimi ukrepi za prenos politik in postopkov glede zagotavljanja skladnosti s predpisi in komuniciranja iz člena 33(2) Direktive (EU) 2015/849.
4. Država članica, na ozemlju katere se nahaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1) te uredbe, zagotovi, da se za zadevni dražbeni sistem uporabljajo nacionalni ukrepi za prenos členov 37 do 39, člena 42, člena 45(1) in člena 46 Direktive (EU) 2015/849.
Člen 56
Prijavljanje zlorabe trga
1. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1) te uredbe, pristojnim nacionalnim organom v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 596/2014 in z nacionalnimi ukrepi za prenos člena 54 Direktiv 2014/65/EU sporoči sume zlorabe trga ali poskusov zlorabe trga s strani katere koli osebe, ki ima dostop do licitiranja na dražbah, ali osebe, v imenu katere deluje oseba, ki ima dostop do licitiranja na dražbah.
2. Zadevni dražbeni sistem obvesti Komisijo o dejstvu, da je vložil prijavo na podlagi odstavka 1, pri čemer navede, kakšne popravne ukrepe je izvedel ali jih namerava izvesti za preprečevanje kršitev iz odstavka 1.
Člen 57
Največja višina ponudbe in drugi popravni ukrepi
1. Kateri koli dražbeni sistem lahko uvede največjo višino ponudbe ali katere koli druge popravne ukrepe, potrebne za blažitev dejanskega ali morebitnega zaznavnega tveganja za zlorabo trga, pranje denarja, financiranje terorizma ali druge kriminalne dejavnosti ter protikonkurenčno obnašanje, po posvetovanju s Komisijo in pridobitvi njenega mnenja o tem, pod pogojem da bi uvedba največje višine ponudbe ali katerih koli drugih popravnih ukrepov učinkovito ublažila zadevno tveganje. Komisija se lahko posvetuje z zadevnimi državami članicami in pridobi njihovo mnenje o predlogu, ki ga je podal zadevni dražbeni sistem. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje Komisije.
2. Največja višina ponudbe se izrazi bodisi kot odstotek skupnega števila pravic, ki bodo prodane na kateri koli dani dražbi, ali kot odstotek skupnega števila pravic, ki bodo prodane na dražbi v katerem koli danem letu, kar koli je primernejše za spopadanje s tveganjem za zlorabo trga.
3. Za namene tega člena največja višina ponudbe pomeni največje število pravic, za katere lahko neposredno ali posredno odda ponudbo katera koli skupina oseb, navedenih v členu 18(1) ali (2), ki spadajo v katero koli od naslednjih kategorij:
isti skupini podjetij, vključno z nadrejenimi podjetji, njihovimi podrejenimi podjetji in povezanimi podjetji;
istemu poslovnemu združenju;
ločeni gospodarski enoti z neodvisno pristojnostjo odločanja, kjer jih neposredno ali posredno nadzorujejo javni organi ali podjetja v državni lasti.
Člen 58
Pravila vedenja na trgu ali kakršne koli druge pogodbene ureditve
Členi 53 do 57 ne posegajo v nobene druge ukrepe, ki jih dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), lahko sprejme na podlagi svojih pravil vedenja na trgu ali kakršnih koli drugih pogodbenih ureditev, neposredno ali posredno sklenjenih z vsemi ponudniki, ki imajo dostop do licitiranja na dražbah, pod pogojem, da takšni ukrepi niso v navzkrižju z določbami členov 53 do 57 ali jih ne ogrožajo.
Člen 59
Pravila ravnanja za ostale osebe, ki imajo dostop do licitiranja v imenu drugih oseb v skladu s členom 18(1)(b) in (c) ter členom 18(2)
1. Ta člen se uporablja za:
osebe, pooblaščene za licitiranje v skladu s členom 18(2).
▼M8 —————
2. Osebe iz odstavka 1 pri svojih odnosih s strankami uporabljajo naslednja pravila ravnanja:
od svojih strank sprejemajo navodila pod primerljivimi pogoji;
licitiranje v imenu stranke zavrnejo, če imajo utemeljene razloge za sum pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se prenašata člena 35 in 39 Direktive (EU) 2015/849;
licitiranje v imenu stranke lahko zavrnejo, če imajo utemeljene razloge za sum, da njihova stranka ni sposobna plačati pravic, za katere želi oddati ponudbo;
s svojimi strankami sklenejo pisni sporazum. Sklenjeni sporazumi ne vsebujejo nepoštenih pogojev ali omejitev za zadevno stranko. Navedejo vse pogoje v zvezi s ponujenimi storitvami, zlasti glede plačila in dobave pravic;
od svojih strank lahko zahtevajo polog varščine v obliki predplačila pravic;
ne smejo neupravičeno omejiti števila ponudb, ki jih lahko odda posamezna stranka;
svojim strankam ne smejo preprečevati ali omejevati uporabe storitev drugih subjektov, ki so na podlagi člena 18(1)(b) do (e) in člena 18(2) upravičeni, da v njihovem imenu licitirajo na dražbah;
dolžni so spoštovati interese svojih strank, ki jih prosijo, da v njihovem imenu oddajajo ponudbe na dražbah;
stranke obravnavajo pošteno in brez diskriminacije;
zagotavljajo ustrezne notranje sisteme in postopke za obdelavo zahtevkov strank, da jih zastopajo na dražbi, ter za učinkovito sodelovanje na dražbi, zlasti kar zadeva oddajanje ponudb v imenu strank, sprejemanje plačil in zavarovanja s premoženjem od strank ter posredovanje pravic strankam, katere zastopajo;
preprečujejo, da bi del njihovega podjetja, odgovoren za prejemanje, pripravo in oddajo ponudb v imenu strank, razkrival zaupne informacije delu njihovega podjetja, odgovornemu za pripravo in oddajo ponudb v njihovem lastnem imenu, ali delu njihovega podjetja, ki je odgovoren za trgovanje na sekundarnem trgu v njihovem lastnem imenu;
hranijo evidenco informacij, ki so jih pridobili ali ustvarili v vlogi posrednikov, ki obdelujejo ponudbe v imenu svojih strank na dražbah, pet let od datuma, ko so pridobili ali ustvarili zadevne informacije.
Višina varščine iz točke (e) se izračuna na pravični in razumni osnovi.
Metoda za izračun varščine iz točke (e) se določi v sporazumih, sklenjenih v skladu s točko (d).
Kateri koli del varščine iz točke (e), ki ni bil uporabljen za plačilo pravic, se povrne plačniku v razumnem času po dražbi, kot je navedeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s točko (d).
3. Osebe iz odstavka 1 pri licitiranju v svojem imenu ali v imenu strank uporabljajo naslednja pravila ravnanja:
predložijo vse informacije, ki jih zahteva kateri koli dražbeni sistem, v katerem imajo dostop do licitiranja, s čimer opravlja svoje naloge v skladu s to uredbo;
svoje delo opravljajo z integriteto, primerno sposobnostjo, pozornostjo in skrbnostjo.
4. Pristojni nacionalni organi, ki jih imenujejo države članice, v katerih imajo sedež osebe iz odstavka 1, so odgovorni za pooblastitev takšnih oseb za izvajanje dejavnosti iz navedenega odstavka ter za spremljanje in izvrševanje skladnosti s pravili ravnanja, določenimi v odstavkih 2 in 3, vključno z obravnavo kakršnih koli pritožb, vloženih zaradi neskladnosti s takšnimi pravili ravnanja.
5. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 4 osebam iz odstavka 1 odobrijo pooblastilo samo v primeru, da osebe izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
imajo dovolj dober sloves in zadostne izkušnje za zagotavljanje ustreznega spoštovanja pravil ravnanja iz odstavkov 2 in 3;
vzpostavljene imajo potrebne postopke in preglede za reševanje navzkrižij interesov ter delovanje v najboljšem interesu svojih strank;
izpolnjujejo zahteve nacionalne zakonodaje, s katero se prenaša Direktiva (EU) 2015/849;
ravnajo v skladu z vsemi drugimi ukrepi, ki se štejejo za potrebne, kar zadeva vrsto ponujenih licitacijskih storitev in stopnjo kompleksnosti zadevnih strank v smislu njihovega investicijskega ali trgovalnega profila, ter v skladu z vsemi ocenami na podlagi tveganj glede verjetnosti pranja denarja, financiranja terorizma ali kriminalne dejavnosti.
6. Pristojni nacionalni organi države članice, v kateri so pooblaščene osebe iz odstavka 1, spremljajo in izvršujejo pogoje, navedene v odstavku 5. Država članica zagotovi, da:
imajo njeni pristojni nacionalni organi na razpolago potrebna preiskovalna pooblastila ter sankcije, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne;
je vzpostavljen mehanizem za obravnavo pritožb in umik pooblastil, kadar pooblaščene osebe kršijo svoje obveznosti, ki izhajajo iz takšnega pooblastila;
pristojni nacionalni organi lahko umaknejo pooblastilo, odobreno v skladu z odstavkom 5, kadar oseba iz odstavka 1 resno in sistematično krši določbe odstavkov 2 in 3.
7. Stranke ponudnikov iz odstavka 1 tega člena lahko vse morebitne pritožbe v zvezi s skladnostjo s pravili vedenja iz odstavkov 2 in 3 naslovijo na pristojne organe, navedene v odstavku 4, v skladu s postopkovnimi pravili, določenimi za obravnavanje takšnih pritožb v državi članici, v kateri se nadzorujejo osebe iz odstavka 1.
8. Osebe iz odstavka 1, ki imajo dostop do licitiranja v dražbenem sistemu v skladu s členi 18, 19 in 20, smejo brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic omogočati licitacijske storitve strankam iz točke (a) člena 19(3).
POGLAVJE XVI
PREGLEDNOST IN ZAUPNOST
Člen 60
Objavljanje
1. Vsa zakonodaja, smernice, navodila, dokumenti, razglasitve, vključno s časovnim razporedom dražb, vse ostale nezaupne informacije v zvezi z dražbami v danem dražbenem sistemu, vključno s seznamom oseb, ki imajo dostop do licitiranja na dražbah, vse odločitve, vključno z odločitvami v skladu s členom 57 o uvedbi največje višine ponudbe in vseh ostalih popravnih ukrepov, potrebnih za ublažitev dejanskega ali morebitnega zaznavnega tveganja pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga v zadevnem dražbenem sistemu, se objavijo na posodobljeni spletni strani, namenjeni dražbam, ki jo vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
Informacije, ki niso več pomembne, se arhivirajo. Ti arhivi so dostopni na isti dražbeni spletni strani.
▼M8 —————
3. Seznam z imeni, naslovi, številkami telefona in telefaksa, naslovi elektronske pošte in spletnimi stranmi vseh oseb, ki imajo dostop do licitiranja v imenu drugih oseb na dražbah, ki jih izvaja kateri koli dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), se objavi na spletni strani, ki jo vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
Člen 61
Razglasitev izidov dražbe in obveščanje o njih
1. Dražbeni sistem razglasi izide vsake dražbe, ki jo izvede, pri čemer vključi vsaj naslednje informacije:
količino pravic, ki so bile prodane na dražbi;
končno ceno na dražbi v eurih;
skupno količino oddanih ponudb;
skupno število ponudnikov in število uspešnih ponudnikov;
v primeru preklica dražbe navedbo dražb, na katere bo prenesena količina pravic;
skupne prihodke, ustvarjene na dražbi;
razporeditev prihodkov med države članice, kadar gre za dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 26(1).
2. Dražbeni sistem razglasi izide vsake dražbe, takoj ko je to praktično izvedljivo. Informacije o izidih dražbe v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 1 se razglasijo najpozneje 5 minut po koncu licitacijskega obdobja, informacije o izidih dražbe v skladu s točkami (c) do (g) odstavka 1 pa se razglasijo najpozneje 15 minut po koncu licitacijskega obdobja.
3. ►M8 Ko dražbeni sistem v skladu z odstavkom 2 razglasi informacije, navedene v točkah (a) in (b) odstavka 1, hkrati vsakega uspešnega ponudnika, ki licitira v njegovih sistemih, obvesti o: ◄
skupni količini pravic, ki se dodelijo navedenemu ponudniku;
tem, katere od njegovih izenačenih ponudb, če sploh katere, so bile naključno izbrane;
dolgovanem plačilu v eurih ali v valuti države članice, ki ni članica euroobmočja, kar koli izbere ponudnik, pod pogojem, da je klirinški sistem ali poravnalni sistem sposoben poslovati v zadevni nacionalni valuti;
datumu, do katerega mora biti dolgovani znesek plačan v potrjenih sredstvih na določeni bančni račun uradnega dražitelja.
4. Kadar valuta, ki jo izbere ponudnik, ni euro, dražbeni sistem obvesti uspešnega ponudnika, ki licitira na njegovih dražbah, o menjalnem tečaju, ki ga je uporabil za izračun dolgovanega zneska v valuti, ki jo je izbral uspešni ponudnik.
Menjalni tečaj je tečaj, objavljen prek priznane finančne tiskovne agencije, določene v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, nemudoma po koncu licitacijskega obdobja.
5. Dražbeni sistem zadevnemu klirinškemu sistemu ali poravnalnemu sistemu, ki sta z njim povezana, sporoči informacije, o katerih je obvestil vse uspešne ponudnike v skladu z odstavkom 3.
Člen 62
Varstvo zaupnih informacij
1. Za zaupne informacije se šteje naslednje:
vsebina ponudbe;
vsebina kakršnih koli navodil za licitiranje, tudi ko ni oddana ponudba;
informacije, ki razkrivajo ali iz katerih je možno sklepati na identiteto zadevnega ponudnika in kar koli od naslednjega:
število pravic, ki jih želi ponudnik kupiti na dražbi;
cena, ki jo je ponudnik pripravljen plačati za te pravice;
informacije o eni ponudbi ali več ponudbah ali navodilih za licitiranje oziroma izpeljane iz njih, ki bi vsaka posebej ali vse skupaj verjetno:
nakazale, kakšno je povpraševanje po pravicah pred katero koli dražbo;
nakazale, kakšna je končna cena dražbe pred katero koli dražbo;
informacije, ki jih dajo osebe v okviru vzpostavitve ali vzdrževanja odnosa s ponudniki ali v okviru nadzora navedenega odnosa v skladu s členi 19, 20, 21 in 54;
▼M8 —————
poslovne skrivnosti, ki jih zagotovijo osebe, sodelujoče v postopku konkurenčne oddaje naročil za imenovanje katerega koli dražbenega sistema;
informacije o algoritmu, uporabljenem za naključno izbiro izenačenih ponudb iz člena 7(2);
informacije o metodologiji za določitev, katera je končna cena na dražbi, ki je znatno nižja od prevladujoče cene na sekundarnem trgu pred in med dražbo, kot je navedeno v členu 7(6).
2. Zaupnih informacij ne sme razkriti nobena oseba, ki jih je pridobila neposredno ali posredno, razen v skladu z odstavkom 3.
3. Odstavek 2 ne preprečuje razkrivanja zaupnih informacij, ki:
so že bile zakonito javno objavljene;
so objavljene s pisnim privoljenjem ponudnika, osebe, ki ima dostop do licitiranja, ali osebe, ki je vložila zahtevek za dostop do licitiranja;
morajo biti razkrite ali javno dostopne zaradi obveznosti iz zakonodaje Unije;
so objavljene na podlagi sodnega naloga;
►M1 se razkrijejo ali so objavljene ◄ za namene kakršnih koli kriminalnih, upravnih ali sodnih preiskav ali postopkov, ki se izvajajo v Uniji;
▼M8 —————
se zberejo ali pripravijo pred njihovim razkritjem, tako da ni verjetno, da bi bilo mogoče odkriti informacije, ki se nanašajo na naslednje:
posamezne ponudbe ali navodila za licitiranje;
posamezne dražbe;
posamezne ponudnike, možne ponudnike ali osebe, ki vložijo zahtevek za dostop do licitiranja;
posamezne zahtevke za dostop do licitiranja;
posamezne odnose s ponudniki;
▼M8 —————
so navedene v odstavku 1(g), pod pogojem da se razkrijejo osebam, ki delajo za države članice ali Komisijo ter so vključene v postopek konkurenčne oddaje naročil iz odstavka 1(g), pri čemer so tudi same na podlagi svojih pogojev zaposlitve dolžne varovati poklicno skrivnost;
se objavijo po koncu 30-mesečnega obdobja z začetkom na katerega koli od naslednjih datumov, pri čemer se upoštevajo veljavne obveznosti glede poklicne skrivnosti iz zakonodaje Unije:
datum začetka licitacijskega obdobja dražbe, na kateri se prvič razkrijejo zaupne informacije ob spoštovanju zaupnih informacij iz odstavka 1(a) do (d);
datum zaključka odnosa s ponudnikom ob upoštevanju zaupnih informacij iz odstavka 1(e);
▼M8 —————
datum oddaje informacij v postopku konkurenčne oddaje naročil ob upoštevanju zaupnih informacij iz odstavka 1(g).
4. Ukrepi, potrebni za zagotovitev, da se zaupne informacije ne razkrivajo neupravičeno, in posledice vsakega takšnega neupravičenega razkritja s strani dražbenega sistema, vključno z vsemi osebami, ki zanj delajo na podlagi pogodbe, se določijo v pogodbi o njegovem imenovanju.
5. Zaupne informacije, ki jih pridobi dražbeni sistem, vključno z vsemi osebami, ki zanj delajo na podlagi pogodbe, se uporabljajo izključno za namene izpolnjevanja njegovih obveznosti ali izvajanja njegovih nalog v zvezi z dražbami.
6. ►M8 Odstavki 1 do 5 ne izključujejo izmenjave zaupnih informacij med dražbenim sistemom in: ◄
pristojnimi nacionalnimi organi, ki nadzorujejo dražbeni sistem;
pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za preiskovanje in preganjanje pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga;
Komisijo.
Zaupne informacije, izmenjane na podlagi tega odstavka, se ne smejo razkriti drugim osebam razen tistih, ki so navedene v točkah (a), (b) in (c), kadar je to v nasprotju z odstavkom 2.
7. Vse osebe, ki delajo ali so delale za kateri koli dražbeni sistem, vključene v dražbe, so dolžne varovati poklicno skrivnost in zagotovijo, da se zaupne informacije varujejo v skladu s tem členom.
Člen 63
Jezikovna ureditev
1. Pisne informacije, ki jih posreduje kateri koli dražbeni sistem v skladu s členom 60(1) in (3) ali so posredovane v skladu s pogodbo o njegovem imenovanju in ki niso objavljene v Uradnem listu Evropske unije, so v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
2. Vsaka država članica lahko na lastne stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1 o katerem koli dražbenem sistemu, v uradni jezik ali uradne jezike navedene države članice.
Kadar neka država članica na svoje stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1, ki jih je priskrbel dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), vsaka država članica, ki je imenovala dražbeni sistem v skladu s členom 30(1), na lastne stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1, ki jih je priskrbel dražbeni sistem, kot ga je imenovala v skladu s členom 30(1), v isti jezik oziroma jezike.
3. Prosilci za dostop do licitiranja in osebe, ki imajo dostop do licitiranja, lahko naslednje informacije predložijo v uradnem jeziku Unije, ki so ga izbrale v skladu z odstavkom 4, pod pogojem da se je država članica odločila zagotoviti prevod v navedeni jezik na podlagi odstavka 2:
svoje zahtevke za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili;
svoje ponudbe, vključno z vsemi umiki ali spremembami teh ponudb;
vsa vprašanja v zvezi s točkama (a) ali (b).
Dražbeni sistem lahko zahteva overjen prevod v jezik, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
4. Prosilci za dostop do licitiranja, osebe, ki imajo dostop do licitiranja in ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, izberejo kateri koli uradni jezik Unije, v katerem želijo prejemati vsa obvestila, pripravljena na podlagi členov 8(3), 20(10), 21(4) in 61(3).
Vse ostalo ustno ali pisno sporazumevanje dražbenega sistema s prosilci za dostop do licitiranja, osebami, ki imajo dostop do licitiranja, ali ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, poteka v jeziku, izbranem na podlagi prvega pododstavka, brez dodatnih stroškov za zadevne prosilce, osebe in ponudnike, pod pogojem da se je država članica odločila zagotoviti prevod v navedeni jezik v skladu z odstavkom 2.
Tudi če se je država članica v skladu z odstavkom 2 tega člena odločila zagotoviti prevod v jezik, izbran na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, se lahko prosilec za dostop do licitiranja, oseba, ki ima dostop do licitiranja, ali ponudnik, ki sodeluje na dražbi, odpovejo svoji pravici na podlagi drugega pododstavka tega odstavka, tako da zadevnemu dražbenemu sistemu dajo predhodno pisno soglasje za izključno uporabo jezika, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
5. Države članice so odgovorne za točnost vseh prevodov, narejenih na podlagi odstavka 2.
Osebe, ki predložijo prevod dokumenta iz odstavka 3, in vsi dražbeni sistemi, ki priglasijo prevedeni dokument v skladu z odstavkom 4, so odgovorni za zagotovitev, da gre za točen prevod izvirnika.
POGLAVJE XVII
KONČNE DOLOČBE
Člen 64
Pravica do pritožbe
1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), zagotovi, da ima vzpostavljene izvensodne mehanizme za obravnavo pritožb prosilcev za dostop do licitiranja, ponudnikov, ki imajo dostop do licitiranja, in ponudnikov, ki jim je bil dostop do licitiranja zavrnjen, preklican ali začasno odpovedan.
2. Države članice, v katerih se nadzorujeta regulirani trg, imenovan za dražbeni sistem v skladu s členom 26(1) ali 30(1) te uredbe, ali njegov upravljavec, zagotovijo, da so vse odločitve, ki jih sprejme izvensodni mehanizem, ki obravnava pritožbe iz odstavka 1 tega člena, ustrezno utemeljene in da v zvezi z njimi velja pravica do pravnega sredstva na sodiščih, navedena v členu 74(1) Direktive 2014/65/EU. Navedena pravica ne posega v nobene pravice do neposredne pritožbe pri sodiščih ali pristojnih upravnih organih, določenih v nacionalnih predpisih, s katerimi se prenaša člen 74(2) Direktive 2014/65/EU.
Člen 65
Popravljanje napak
1. O vseh napakah pri katerem koli plačilu ali prenosu pravic ter pri zavarovanju s premoženjem ali varščini, ki sta dana ali sproščena v skladu s to uredbo, se obvesti klirinški sistem ali poravnalni sistem, takoj ko te napake kdor koli opazi.
2. Klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme vse potrebne ukrepe za popravo vseh napak, nastalih pri katerem koli plačilu ali prenosu pravic ter pri zavarovanju s premoženjem ali varščini, ki sta bila dana ali sproščena v skladu s to uredbo, kadar na kakršen koli način odkrijejo te napake.
3. Vse osebe, ki imajo zaradi napake iz odstavka 1 korist, ki je ni mogoče popraviti v skladu z odstavkom 2 zaradi intervencijskih pravic tretje strani, ki je kupec v dobri veri, pri čemer so vedele ali bi morale vedeti za napako, vendar je niso prijavile klirinškemu sistemu ali poravnalnemu sistemu, so dolžne poravnati vso morebitno nastalo škodo.
Člen 66
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
PRILOGA I
Predloga za uradno obvestilo o prostovoljni ukinitvi pravic s strani države članice v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES
|
Uradno obvestilo v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES |
|
1. |
Država članica in javni organ, ki predložita uradno obvestilo: |
|
2. |
Datum uradnega obvestila: |
|
3. |
Identifikacija zaprte naprave za proizvodnjo električne energije (v nadaljnjem besedilu: naprava) na ozemlju države članice v skladu s podatki, zabeleženimi v EUTL, ki so določeni v delegiranem aktu, sprejetem v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES, kar vključuje: |
|
(a) |
ime naprave: |
|
(b) |
identifikator naprave iz EUTL: |
|
(c) |
ime upravljavca naprave: |
|
4. |
datum zaprtja naprave in preklica dovoljenja za emisije toplogrednih plinov: |
|
5. |
opis in sklic na dodatne nacionalne ukrepe, ki so povzročili zaprtje naprave: |
|
6. |
potrjena poročila o emisijah naprave v petih letih pred letom zaprtja: |
|
7. |
skupno količino pravic, ki se ukinejo: |
|
8. |
leta, za katera se pravice ukinejo: |
|
9. |
natančno količino pravic, ki bodo ukinjene v vsakem od let iz točke 8: |
|
PRILOGA II
Seznam elementov iz člena 20(3)
1. |
Dokazilo upravičenosti v skladu s členom 18(1) ali (2). |
2. |
Ime, naslov ter številke telefona in telefaksa prosilca. |
3. |
Identifikator določenega imetniškega računa prosilca. |
4. |
Podrobni podatki o določenem bančnem računu prosilca. |
5. |
Ime, naslov, številke telefona in telefaksa ter naslov elektronske pošte enega ali več zastopnikov ponudnika, kot so opredeljeni v tretjem pododstavku člena 6(3). |
6. |
Za pravne osebe, dokazila o:
(a)
njihovi ustanovitvi z navedbo: pravne oblike prosilca; prava, ki velja zanj; tem, ali prosilec je ali ni javna delniška družba, ki kotira na eni ali več priznanih borzah vrednostnih papirjev;
(b)
če je potrebno, o registracijski številki prosilca v ustreznem registru, v katerem je prosilec registriran, če pa to ni možno, prosilec predloži memorandum, statut ali drug dokument, ki dokazuje njegovo ustanovitev. |
7. |
Za pravne osebe in/ali pravne ureditve vse informacije, potrebne za identifikacijo dejanskega lastnika ter za razumevanje lastniške in nadzorne strukture takšne pravne osebe ali ureditve. |
8. |
Za fizične osebe dokazilo njihove identitete, ki je lahko osebna izkaznica, vozniško dovoljenje, potni list ali podoben uradno izdani dokument, ki vsebuje polno ime, fotografijo, datum rojstva in naslov stalnega prebivališča zadevnega prosilca v Uniji, čemur se lahko po potrebi priložijo drugi ustrezni potrditveni dokumenti. |
9. |
Za upravljavce naprav dovoljenje, navedeno v členu 4 Direktive 2003/87/ES. |
10. |
Za operatorje zrakoplovov potrdilo o vključenosti na seznam v skladu s členom 18a(3) Direktive 2003/87/ES ali načrt za spremljanje, predložen in odobren v skladu s členom 3g navedene direktive. |
11. |
Informacije, potrebne za opravljanje dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke iz člena 19(2)(e). |
12. |
Zadnje revidirano letno poročilo prosilca in računovodski izkazi, vključno z izkazom poslovnega izida in bilanco stanja, če obstajajo, sicer pa obračun DDV ali podobne dodatne informacije, potrebne za potrditev kapitalske ustreznosti in kreditne sposobnosti prosilca. |
13. |
Identifikacijska številka za DDV, če obstaja, kadar prosilec ni registriran za DDV pa kakršna koli druga oblika identifikacije prosilca pri davčnih organih države članice, v kateri ima sedež ali kjer je rezident za davčne namene, ali dodatne informacije, potrebne za določitev davčnega statusa prosilca v Uniji. |
14. |
Izjava, da prosilec po svojem najboljšem vedenju izpolnjuje zahteve iz člena 19(2)(f). |
15. |
Dokazilo skladnosti z zahtevami iz člena 19(2)(g). |
16. |
Dokazilo, da prosilec izpolnjuje zahteve člena 19(3). |
17. |
Izjava, da ima prosilec potrebno pravno sposobnost in pooblastila, da lahko v svojem imenu ali imenu drugih licitira na dražbi. |
18. |
Izjava prosilca, da po njegovem najboljšem vedenju ni pravnih, zakonodajnih, pogodbenih ali kakršnih koli drugih ovir, ki bi mu preprečevale izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe. |
19. |
Izjava o tem, ali namerava prosilec plačevati v eurih ali v valuti države članice, ki ni del euroobmočja, z navedbo izbrane valute. |
PRILOGA III
Dražbeni sistemi razen tistih, ki so imenovani v skladu s členom 26(1), države članice, ki jih imenujejo, in vsi veljavni pogoji ali obveznosti iz člena 30(7)
▼M8 ————— |
||
Dražbeni sistemi, ki jih imenuje Združeno kraljestvo |
||
4 |
Dražbeni sistem |
ICE Futures Europe (ICE) |
|
Pravna podlaga |
Člen 30(1) |
|
Mandat |
Ne prej kot od 10. novembra 2017 do najpozneje 9. novembra 2022, brez poseganja v drugi pododstavek člena 30(5). |
|
Opredelitev pojmov |
Za namene pogojev in obveznosti, ki veljajo za ICE, se uporabljajo naslednje opredelitve: „borzna pravila ICE“ – pomenijo pravila ICE, zlasti tudi pogodbena pravila in postopke v zvezi z ICE FUTURES EUA AUCTION CONTRACT in ICE FUTURES EUAA AUCTION CONTRACT; „član borze“ – pomeni člana, kakor je opredeljen v oddelku A.1 borznih pravil ICE; „stranka“ – pomeni stranko člana borze in stranke njihovih strank, ki omogočajo dostop oseb do licitiranja na dražbah in delujejo v imenu ponudnikov. |
|
Pogoji |
Dostop do dražb ni odvisen od članstva na borzi ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira ICE ali katero koli drugo mesto trgovanja, ki ga upravlja ICE ali katera koli tretja oseba. |
|
Obveznosti |
1. ICE zahteva, da člani borze ICE ali njihove stranke vse odločitve, ki jih sprejmejo v zvezi z odobritvijo dostopa do licitiranja na dražbah oziroma preklicem ali začasno odpovedjo takega dostopa, ne glede na to, ali je odločitev sprejeta samo v zvezi z dostopom do licitiranja na dražbah ali v zvezi z dostopom do licitiranja na dražbah in tudi članstvom ali sodelovanjem na sekundarnem trgu, sporočijo ICE na naslednji način: |
Dražbeni sistemi, ki jih imenuje Nemčija |
||
5 |
Dražbeni sistem |
European Energy Exchange AG (v nadaljnjem besedilu: sistem EEX) |
|
Pravna podlaga |
Člen 30(1) |
|
Mandat |
Ne prej kot od 5. januarja 2019 za obdobje največ petih let do 4. januarja 2024, brez poseganja v drugi pododstavek člena 30(5). |
|
Pogoji |
Dostop do dražb ni odvisen od članstva ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira sistem EEX, ali katerem koli drugem mestu trgovanja, ki ga upravlja sistem EEX ali katera koli tretja oseba. |
|
Obveznosti |
1. V dveh mesecih po 5. januarju 2019 sistem EEX Nemčiji predloži svojo strategijo izstopa. Strategija izstopa ne vpliva na obveznosti, ki so za sistem EEX določene v pogodbi s Komisijo in državami članicami, sklenjeni na podlagi člena 26, ter pravice Komisije in zadevnih držav članic na podlagi navedene pogodbe. 2. Nemčija Komisijo uradno obvesti o vseh vsebinskih spremembah zadevnih pogodbenih razmerij s sistemom EEX, o katerih je Komisijo uradno obvestila 12. aprila 2018. |
▼M8 —————
( 1 ) Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).
( 2 ) Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).
( 3 ) Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).
( 4 ) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
( 5 ) UL C 95, 16.4.2008, str. 1.
( 6 ) Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).
( 7 ) Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Sveta in Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).
( 8 ) UL L 166, 11.6.1998, str. 45.
( 9 ) UL L 124, 20.5.2003, str. 36.
( 10 ) Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).
( 11 ) Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).
( 12 ) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).
( 13 ) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/856 z dne 26. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z delovanjem sklada za inovacije (UL L 140, 28.5.2019, str. 6).
( 14 ) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).
( 15 ) Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).
( 16 ) Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).
( 17 ) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/590 z dne 28. julija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za poročanje o poslih pristojnim organom. (UL L 87, 31.3.2017, str. 449).