This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02007R0423-20080312
Council Regulation (EC) No 423/2007 of 19 April 2007 concerning restrictive measures against Iran
Consolidated text: Uredba Sveta (ES) št. 423/2007 z dne 19. aprila 2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu
Uredba Sveta (ES) št. 423/2007 z dne 19. aprila 2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu
2007R0423 — SL — 12.03.2008 — 003.001
Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti
UREDBA SVETA (ES) št. 423/2007 z dne 19. aprila 2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (UL L 103, 20.4.2007, p.1) |
spremenjena z:
|
|
Uradni list |
||
No |
page |
date |
||
L 104 |
28 |
21.4.2007 |
||
L 106 |
51 |
24.4.2007 |
||
L 143 |
1 |
6.6.2007 |
||
L 35 |
1 |
9.2.2008 |
||
L 68 |
5 |
12.3.2008 |
UREDBA SVETA (ES) št. 423/2007
z dne 19. aprila 2007
o omejevalnih ukrepih proti Iranu
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 60 in 301 Pogodbe,
ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2007/140/SZVP z dne 27. februarja 2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu ( 1 ),
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Varnostni svet Združenih narodov je 23. decembra 2006 sprejel Resolucijo 1737 (2006) („RVSZN 1737(2006)“), v kateri je sklenil, da mora Iran nemudoma prenehati z vsemi dejavnostmi, povezanimi z bogatenjem in predelovanjem, kot tudi vse projekte, povezane s težko vodo, ter sprejeti določene ukrepe, ki jih je zahteval Svet guvernerjev Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA), za katere Varnostni svet Združenih narodov meni, da so nujni za okrepitev zaupanja v izključno miroljuben namen iranskega jedrskega programa. Da bi spodbudili Iran k spoštovanju tega zavezujočega sklepa, je Varnostni svet Združenih narodov sklenil, da morajo vse države članice Združenih narodov uporabiti vrsto omejevalnih ukrepov. |
(2) |
V skladu z RVSZN 1737 (2006) Skupno stališče 2007/140/SZVP določa nekatere omejevalne ukrepe proti Iranu. Ti ukrepi vključujejo omejitve izvoza in uvoza blaga in tehnologije, ki bi lahko prispevala k dejavnostim Irana, povezanim z bogatenjem, predelovanjem ali težko vodo, ali k razvoju sistemov za dobavo jedrskega orožja; prepoved zagotavljanja s tem povezanih storitev; prepoved naložb, povezanih s takšnim blagom in tehnologijo; prepoved nabave takšnega blaga in tehnologije iz Irana; kot tudi zamrznitev sredstev in gospodarskih virov oseb, subjektov ali organov, ki sodelujejo z Iranom pri takšnih dejavnostih ali njihovem razvoju, so s tem neposredno povezani ali pri tem zagotavljajo podporo. |
(3) |
Ti ukrepi sodijo v okvir Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti zato je predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali, za njihovo izvajanje v okviru Skupnosti potrebna zakonodaja Skupnosti. |
(4) |
Ta uredba odstopa od veljavne zakonodaje Skupnosti s splošnimi pravili glede izvoza v tretje države in uvoza iz njih, še zlasti od Uredbe Sveta (ES) št. 1334/2000 z dne 22. junija 2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo ( 2 ), kolikor ta uredba zajema enako blago in tehnologijo. |
(5) |
Zaradi učinkovitosti je smiselno, da se Komisija pooblasti za objavo seznama prepovedanega blaga in tehnologije ter vseh sprememb, ki jih bo sprejel Odbor za sankcije ali Varnostni svet Združenih narodov, ter za spremembo seznama oseb, subjektov in organov, katerih sredstva in gospodarske vire je treba zamrzniti na podlagi odločitev, ki jih je sprejel Varnostni svet Združenih narodov ali Odbor za sankcije. |
(6) |
Svet bi moral v luči ciljev RVSZN 1737 (2006) sam izvajati ustrezna izvedbena pooblastila glede postopka za sestavo ali spremembo seznama iz člena 7(2), zlasti zaradi onemogočanja Irana pri razvoju občutljivih tehnologij v podporo svojim jedrskim in raketnim programom in dejavnosti, nevarnih z vidika širjenja orožja, s strani oseb in subjektov, ki podpirajo te programe. |
(7) |
Države članice bi morale določiti kazni, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe. Predvidene kazni bi morale biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne. |
(8) |
Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, bi morala ta uredba začeti veljati z dnem objave – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Zgolj za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a) „Odbor za sankcije“ pomeni Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ki je bil ustanovljen v skladu z odstavkom 18 RVSZN 1737 (2006);
(b) „tehnična pomoč“ pomeni vsako tehnično podporo pri popravilih, razvoju, izdelavi, sestavljanju, preskušanju, vzdrževanju ali drugih tehničnih storitvah in je lahko v obliki navodil, nasveta, usposabljanja, prenosa praktičnega znanja ali spretnosti ali svetovalnih storitev; tehnična pomoč vključuje tudi ustne oblike pomoči;
(c) izraz „blago“ zajema predmete, surovine in opremo;
(d) izraz „tehnologija“ zajema programsko opremo;
(e) „naložbe“ pomenijo pridobivanje ali povečevanje lastniških deležev v podjetjih, vključno z nakupom teh podjetij v celoti ali z nakupom delnic in lastniških vrednostnih papirjev;
(f) „posredniške storitve“ pomenijo dejavnosti posredništva, ki jih opravljajo osebe, subjekti in partnerstva z nakupovanjem, prodajanjem ali dogovarjanjem o prenosu blaga in tehnologije ali s pogajanjem ali dogovarjanjem o transakcijah, ki zajemajo prenos blaga ali tehnologije;
(g) „sredstva“ pomenijo vse vrste finančnih sredstev in koristi, kar vključuje, vendar ni omejeno na;
(i) gotovino, čeke, denarne terjatve, menice, denarna nakazila in druge plačilne instrumente;
(ii) vloge v finančnih institucijah ali drugih subjektih, saldirane konte, dolgove in dolžniške obveznosti;
(iii) vrednostne papirje in dolžniške instrumente, s katerimi se trguje javno ali zasebno, vključno z delnicami in deleži, certifikati vrednostnih papirjev, obveznicami; dolžniškimi vrednostnimi papirji, nakupnimi boni, zadolžnicami in pogodbami na izvedene finančne instrumente;
(iv) obresti, dividende ali druge dohodke iz sredstev ali vrednost, ustvarjeno s sredstvi;
(v) kredit, pravico do pobota, garancije, garancije za dobro izvedbo posla ali druge finančne obveznosti;
(vi) kreditna pisma, nakladnice, kupoprodajne listine; ter
(vii) dokumente, ki izkazujejo upravičenost do sredstev ali finančnih virov;
(h) „zamrznitev sredstev“ pomeni preprečitev vsakršnega pretoka, prenosa, spremembe, uporabe sredstev ter dostopa do njih ali kakršnega koli ravnanja s sredstvi, ki bi imelo za posledico spremembe v njihovi količini, znesku, lokaciji, lastništvu, posedovanju, vrsti, namembnosti ali druge spremembe, ki bi omogočile uporabo sredstev, vključno z upravljanjem portfeljev;
(i) „gospodarski viri“ pomenijo vse vrste sredstev, ki so opredmetena ali neopredmetena, premičnine ali nepremičnine, ki sicer niso sredstva, se jih pa lahko uporabi za pridobitev sredstev, blaga ali storitev;
(j) „zamrznitev gospodarskih virov“ pomeni preprečitev njihove uporabe za pridobivanje sredstev, blaga ali storitev na kakršen koli način, kar vključuje, vendar ni omejeno na njihovo prodajo, dajanje v najem ali dajanje pod hipoteko;
(k) „ozemlje Skupnosti“ pomeni ozemlja držav članic, kjer se uporablja Pogodba, pod pogoji, določenimi v Pogodbi, vključno z njihovim zračnim prostorom.
Člen 2
►M3 1. ◄ Prepovedano je:
(a) neposredno ali posredno prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati spodaj navedeno blago in tehnologijo, ne glede na to ali izvira iz Skupnosti, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi:
(i) vse blago in tehnologijo s seznamov Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga in Režima kontrole raketne tehnologije. To blago in tehnologija sta navedena v Prilogi I;
(ii) drugo blago in tehnologijo, ki jo je Odbor za sankcije Varnostnega sveta ZN določil za blago in tehnologijo, ki bi lahko prispevala k dejavnostim Irana, povezanim z bogatenjem, predelovanjem ali težko vodo, ali k razvoju sistemov za dobavo jedrskega orožja. To blago in tehnologija sta prav tako navedena v Prilogi I;
(b) zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je zaobiti prepovedi iz točke (a).
2. Priloga I ne vključuje blaga in tehnologije iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije ( 3 ).
Člen 3
1. Predhodna odobritev je potrebna za neposredno ali posredno prodajo, dobavo, prenos ali izvoz blaga in tehnologije, navedenega v Prilogi II, ne glede na to ali izvira v Skupnosti, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi.
2. Priloga II vključuje blago in tehnologijo, ki nista navedena v Prilogi I, in bi lahko prispevala k dejavnostim, povezanim z bogatenjem, predelovanjem ali težko vodo, k razvoju sistemov za dobavo jedrskega orožja ali k opravljanju dejavnosti, povezanih z drugimi vprašanji, glede katerih je Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA) izrazila pomisleke ali jih je opredelila kot nerešena.
3. Izvozniki pristojnim organom predložijo vse ustrezne informacije, ki se zahtevajo v zvezi z njihovo vlogo za izvozno dovoljenje.
4. Pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, ne odobrijo prodaje, dobave, prenosa ali izvoza blaga ali tehnologije iz Priloge II, če ugotovijo, da bi takšna prodaja, dobava, prenos ali izvoz prispevala k eni od naslednjih dejavnosti:
(a) dejavnostim Irana, povezanim z bogatenjem, predelovanjem ali težko vodo;
(b) razvoju sistemov za dobavo jedrskega orožja s strani Irana; ali
(c) dejavnostim Irana, povezanim z drugimi vprašanji, glede katerih je IAEA izrazila pomisleke ali jih je opredelila kot nerešena.
5. Pod pogoji iz odstavka 4 lahko pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, razveljavijo, odložijo izvršitev, spremenijo ali prekličejo že izdano izvozno dovoljenje.
6. Če zavrnejo, razveljavijo, začasno zadržijo, bistveno omejijo ali prekličejo neko odobritev v skladu z odstavkom 3, države članice o tem obvestijo druge države članice in Komisijo ter jim posredujejo ustrezne informacije ob spoštovanju določb o zaupnosti takšnih podatkov iz Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje ( 4 ).
7. Preden država članica odobri izvoz, ki ga je/so ga v skladu z odstavkom 4 druga država članica ali druge države članice za skoraj povsem enak posel zavrnila(-e) in zanj zavrnitev še velja, se najprej posvetuje z državo članico ali državami članicami, ki je/so izvoz zavrnila(-e) v skladu z odstavkomoc 5 in 6. Če se zadevna država članica po teh posvetovanjih odloči izdati odobritev, o tem obvesti druge države članice in Komisijo ter posreduje vse ustrezne informacije za obrazložitev svoje odločitve.
Člen 4
Prepovedan je nakup, uvoz ali prevoz blaga in tehnologije iz Priloge I, iz Irana, ne glede na to ali zadevno blago izvira iz Irana ali ne.
Člen 5
1. Prepovedano je:
(a) neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, povezano z blagom in tehnologijo iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije, ali povezano z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga, navedenega na tem seznamu, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi;
(b) neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč ali posredniške storitve, povezane z blagom in tehnologijo iz Priloge I ali povezane z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga iz Priloge I vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi;
(c) zagotavljati naložbe podjetjem v Iranu, ki se ukvarjajo s proizvodnjo blaga in tehnologije iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije ali Priloge I;
(d) neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč v zvezi z blagom in tehnologijo iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije ali Priloge I, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za vsako prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnega blaga ali za vsako zagotavljanje pripadajoče tehnične pomoči vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi;
(e) zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je izogibanje prepovedim iz točk (a) do (d).
Prepovedi iz tega odstavka se ne uporabljajo za nebojna vozila, ki so bila izdelana ali opremljena z materiali za balistično zaščito in so namenjena izključno za zaščito osebja EU in njenih držav članic v Iranu.
2. Tudi za zagotavljanje:
(a) tehnične pomoči ali posredniških storitev, povezanih z blagom in tehnologijo iz Priloge II ter z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo teh predmetov neposredno ali posredno za katero koli osebo, subjekt ali organ v Iranu ali za uporabo v tej državi;
(b) naložb v podjetja v Iranu, ki se ukvarjajo s proizvodnjo blaga in tehnologije iz Priloge II;
(c) financiranja ali finančne pomoči v zvezi z blagom in tehnologijami iz Priloge II, še zlasti subvencije, posojila in zavarovanje kreditnih izvoznih poslov, za vsako prodajo, dobavo, prenos ali izvoz teh predmetov ali za vsako zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči, neposredno ali posredno, kateri koli osebi, subjektu ali organu v Iranu ali za uporabo v tej državi;
je potrebno dovoljenje pristojnega organa zadevne države članice.
3. Pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, ne bodo odobrili transakcij iz odstavka 2, če ugotovijo, da bi to prispevalo k eni izmed naslednjih dejavnosti:
(a) dejavnostim Irana, povezanim z bogatenjem, predelovanjem ali težko vodo;
(b) razvoju sistemov za dobavo jedrskega orožja s strani Irana; ali
(c) dejavnostim Irana, povezanim z drugimi vprašanji, glede katerih je IAEA izrazila pomisleke ali jih je opredelila kot nerešena.
Člen 6
Pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, lahko pod pogoji, za katere menijo, da so ustrezni, odobrijo transakcije v zvezi z blagom in tehnologijo, pomočjo, vlaganji ali posredniškimi storitvami iz členov 2 ali 5(1), kadar Odbor za sankcije določi vnaprej in na podlagi posameznega primera, da posel nikakor ne bi prispeval k razvoju tehnologij v podporo širjenju jedrskih dejavnosti Irana ali k razvoju sistemov za dobavo jedrskega orožja, pa tudi v primerih, ko so takšno blago in tehnologija, pomoč, vlaganja ali posredniške storitve namenjeni za hrano ali v kmetijske, zdravstvene ali druge humanitarne namene, pod pogojem, da:
(a) pogodba o dostavi blaga ali tehnologije ali o zagotavljanju pomoči, vključuje ustrezna jamstva glede končnega uporabnika; in
(b) se je Iran zavezal, da zadevnega blaga ali tehnologije ali, če je to ustrezno, navedene pomoči ne bo uporabil za širjenje jedrskih dejavnosti ali za razvoj sistemov za dobavo jedrskega orožja.
Člen 7
1. Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v Prilogi IV. Priloga IV vključuje osebe, subjekte in organe, ki jih je določil Varnostni svet Združenih narodov ali Odbor za sankcije v skladu z odstavkom 12 RVSZN 1737 (2006).
2. Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v Prilogi V. Priloga V vključuje fizične in pravne osebe, subjekte in organe, ki niso zajeti v Prilogi IV, in za katere je bilo v skladu s členom 5(1) Skupnega stališča 2007/140/SZVP bilo ugotovljeno, da:
(a) sodelujejo pri širjenju jedrskih dejavnosti Irana, so s tem neposredno povezani ali pri tem zagotavljajo podporo; ali
(b) sodelujejo pri razvoju sistemov za dobavo jedrskega orožja, so s tem neposredno povezani ali pri tem zagotavljajo podporo; ali
(c) delujejo v imenu ali po navodilih osebe, subjekta ali organa iz točke (a) ali (b); ali
(d) so pravna oseba, subjekt ali organ, ki je v lasti ali pod nadzorom osebe, subjekta ali organa iz točke (a) ali (b), tudi če s pomočjo nezakonitih sredstev.
3. Sredstva ali gospodarski viri niso neposredno ali posredno na voljo ali v korist fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, navedenim v prilogah IV in V.
4. Prepovedano je zavestno in namerno sodelovanje pri dejavnostih, katerih namen ali posledica je neposredno ali posredno izogibanje ukrepom iz odstavkov 1, 2 in 3.
Člen 8
Z odstopanjem od člena 7 lahko pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, odobrijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) sredstva ali gospodarski viri so predmet sodnega, upravnega ali arbitražnega zasega, izvedenega pred datumom, ko je osebo, subjekt ali skupino iz člena 7 imenoval Odbor za sankcije, Varnostni svet ali Svet, ali pravne, upravne ali arbitražne sodbe, izdane pred navedenim datumom;
(b) sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabili izključno za ugoditev zahtevkom, ki so zavarovani s takim zasegom, ali so priznani kot veljavni v taki sodbi, v mejah veljavne zakonodaje in predpisov, ki urejajo pravice oseb s takimi zahtevki;
(c) zaseg ali sodba nista v korist osebam, subjektom ali organom, navedenim v Prilogi IV ali V;
(d) priznanje zasega ali sodbe ni v nasprotju z javno politiko zadevne države članice; ter
(e) če se uporablja člen 7(1), je država članica o zasegu ali sodbi obvestila Odbor za sankcije.
Člen 9
Z odstopanjem od člena 7 in za izpolnitev plačila osebe, subjekta ali organa iz Priloge IV ali V na podlagi pogodbe, sporazuma ali obveznosti, ki je bila sklenjena s strani ali je nastala za zadevno osebo, subjekt ali organ pred datumom, ko je bila ta oseba, subjekt ali organ določen s strani Odbora za sankcije, Varnostnega sveta ali Sveta, lahko pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, dovolijo pod pogoji, ki jih štejejo za ustrezne, sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) zadevni pristojni organ je odločil, da:
(i) se sredstva ali gospodarski viri uporabijo za plačilo s strani osebe, subjekta ali organa iz Priloge IV ali V;
(ii) pogodba, sporazum ali obveznost ne bo prispevala k proizvodnji, prodaji, nakupu, prenosu, izvozu, uvozu, prevozu ali uporabi blaga in tehnologije iz prilog I in II; ter
(iii) plačilo ne pomeni kršitve člena 7(3);
(b) če se uporablja člen 7(1), je zadevna država članica obvestila Odbor za sankcije o tej odločitvi in njeni nameri, da bo izdala odobritev, ter Odbor za sankcije ni nasprotoval temu ukrepu v desetih dneh po obvestilu; ter
(c) če se uporablja člen 7(2), je zadevna država članica o tej odločitvi svojega pristojnega organa in njegovi nameri, da bo izdal odobritev, obvestila druge države članice in Komisijo najmanj dva tedna pred odobritvijo.
Člen 10
1. Z odstopanjem od člena 7 pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, lahko pod pogoji, za katere menijo, da so ustrezni, odobrijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi zamrznjenimi sredstvi ali gospodarskimi viri, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) zadevni pristojni organ ugotovi, da so sredstva ali gospodarski viri:
(i) potrebni za zadovoljevanje osnovnih potreb oseb, navedenih v Prilogi IV ali V, in njihovih nepreskrbljenih družinskih članov, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravstvo oskrbo, davkov, zavarovalnih premij in pristojbin za javne storitve;
(ii) namenjeni izključno za plačilo zmernih honorarjev in nadomestil za stroške, povezane z zagotavljanjem pravnih storitev; ali
(iii) namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov za rutinsko hrambo ali upravljanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov; ter
(b) če se odobritev nanaša na osebo, subjekt ali organ iz Priloge IV in je zadevna država članica obvestila Odbor za sankcije o tej odločitvi in njeni nameri, da bo izdala odobritev, Odbor za sankcije pa ni nasprotoval temu ukrepu v petih dneh po obvestilu.
2. Z odstopanjem od člena 7 lahko pristojni organi držav članic, navedeni na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi sredstvi ali gospodarskimi viri, potem ko se prepričajo, da so ta sredstva ali gospodarski viri potrebni za izredne izdatke, in če:
(a) se odobritev nanaša na osebo, subjekt ali organ iz Priloge IV in je zadevna država članica o tej odločitvi obvestila Odbor za sankcije, Odbor pa je odločitev potrdil; ter
(b) se odobritev nanaša na osebo, subjekt ali organ iz Priloge V, pristojni organ pa je o razlogih, na podlagi katerih meni, da je treba določeno odobritev izdati, obvestil druge pristojne organe držav članic ter Komisijo vsaj dva tedna pred odobritvijo.
3. Zadevna državna članica obvesti ostale države članic in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih v skladu z odstavkoma 1 in 2.
Člen 11
1. Člen 7(3) finančnim ali kreditnim institucijam v Skupnosti, ki prejemajo sredstva, ki jih tretje strani nakažejo na račun navedene fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, ne preprečuje knjiženja prilivov na zamrznjene račune, pod pogojem, da se kakršen koli priliv na tak račun tudi zamrzne. Finančne ali kreditne institucije o takih transakcijah nemudoma obvestijo pristojne organe.
2. Člen 7(3) se ne uporablja za prilive na zamrznjenih računih, kot so:
(a) obresti ali drugi dohodki na teh računih; ali
(b) plačila na podlagi pogodb, sporazumov ali obveznosti, ki so bile sklenjeni ali so nastali pred datumom, ko je osebo, subjekt ali skupino iz člena 7 imenoval Odbor za sankcije, Varnostni svet ali Svet.
pod pogojem, da se zamrznejo vse takšne obresti, drugi dohodki in plačila v skladu s členom 7(1) ali 7(2).
Člen 12
1. Zamrznitev sredstev in gospodarskih virov ali zavrnitev razpolaganja s sredstvi ali gospodarskimi viri, izvedena v dobri veri, da je takšno dejanje v skladu s to uredbo, ne povzroči nikakršne odgovornosti fizične ali pravne osebe ali subjekta ali organa, ki jo uveljavlja, ali njegovih direktorjev ali uslužbencev, razen če se dokaže, da je bila zamrznitev ali zadržanje sredstev in gospodarskih virov posledica malomarnosti.
2. Prepovedi iz členov 5(1)(c) in 7(3) ne povzročijo nikakršne odgovornosti za zadevne fizične ali pravne osebe ali subjekte, če niso vedeli ali niso imeli utemeljenega razloga za sum, da bi njihovo ravnanje kršilo te prepovedi.
Člen 13
1. Fizične in pravne osebe ter subjekti in organi brez poseganja v veljavna pravila glede poročanja, zaupnosti in poslovne skrivnosti:
(a) pristojnim organom držav članic, navedenim na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, kjer prebivajo ali imajo sedež, nemudoma predložijo vse informacije, ki olajšajo izvajanje te uredbe, kot so računi in zneski, zamrznjeni v skladu s členom 7, ter posredujejo te informacije Komisiji neposredno ali preko držav članic;
(b) sodelujejo s pristojnimi organi, navedenimi na spletnih straneh iz seznama v Prilogi III, pri vsakem preverjanju teh informacij.
2. Vse dodatne informacije, ki jih Komisija prejme neposredno, so na voljo zadevni državi članici.
3. Vse informacije, poslane ali prejete v skladu s tem členom, se uporabljajo samo za namene, za katere so bile poslane ali prejete.
Člen 14
Komisija in države članice druga drugo nemudoma obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu s to uredbo, in druga drugi posredujejo vse ostale ustrezne informacije v zvezi s to uredbo, s katerimi razpolagajo, zlasti podatke glede problemov kršenja in izvrševanja ter sodb, ki so jih izrekla nacionalna sodišča.
Člen 15
1. Komisija spremeni:
(a) Prilogo I na podlagi odločitev, ki jih je sprejel bodisi Varnostni svet Združenih narodov bodisi Odbor za sankcije;
(b) Prilogo III na podlagi informacij, ki so jih posredovale države članice;
(c) Prilogo IV na podlagi odločitev, ki jih je sprejel bodisi Varnostni svet Združenih narodov bodisi Odbor za sankcije; ter
2. Svet bo s kvalificirano večino glasov sestavil, pregledal in spremenil seznam oseb, subjektov in organov iz člena 7(2) v skladu z odločitvami Sveta v zvezi s Prilogo II Skupnega stališča 2003/297/SZVP. Seznam iz Priloge V se pregleduje v rednih časovnih presledkih, in sicer vsaj vsakih 12 mesecev.
3. Svet za sprejem odločitev iz odstavka 2 poda individualno in specifično razloge in z njo seznani zadevne osebe, subjekte in organe.
Člen 16
1. Države članice določijo pravila o kaznih za kršitve te uredbe in sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
2. Države članice po začetku veljavnosti te uredbe nemudoma obvestijo Komisijo o teh pravilih in jo obveščajo o vseh naknadnih spremembah.
Člen 17
1. Države članice imenujejo pristojne organe iz te uredbe in jih opredelijo preko spletnih strani, navedenih v Prilogi III.
2. Države članice po začetku veljavnosti te uredbe Komisijo nemudoma obvestijo o svojih pristojnih organih in jo obveščajo o vseh naknadnih spremembah.
Člen 18
Ta uredba se uporablja:
(a) na ozemlju Skupnosti;
(b) na vseh zrakoplovih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti države članice;
(c) za katero koli osebo na ozemlju ali zunaj ozemlja Skupnosti, ki ima državljanstvo države članice;
(d) za vse pravne osebe, subjekte ali organe, ki so vključeni v katero od držav članic ali ustanovljeni po njeni zakonodaji;
(e) za vse pravne osebe, subjekte ali organe v zvezi z vsakim poslom, opravljenim v celoti ali delno znotraj Skupnosti.
Člen 19
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
PRILOGA I
Blago in tehnologija iz členov 2, 4 in 5(1)
UVODNE OPOMBE
Kadar je to mogoče, sta blago ali tehnologija v tej prilogi opredeljena s sklicevanjem na seznam blaga ali tehnologije z dvojno rabo iz Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1334/2000, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1183/2007 ( 5 ).
Opisi blaga ali tehnologije iz te priloge so pogosto, vendar ne vedno, enaki ali podobni opisom blaga ali tehnologije, opredeljenih na seznamu blaga ali tehnologije z dvojno rabo. Kolikor je mogoče, vsi opisi temeljijo na opisu prvega navedenega blaga ali tehnologije z dvojno rabo. Če se dva opisa med seboj razlikujeta, bo obveljal opis blaga ali tehnologije iz te priloge. Zaradi jasnosti zvezdica označuje, da opis temelji na opisu navedenega blaga ali tehnologije z dvojno rabo, vendar vsebuje različne vrednosti uporabljenih tehničnih parametrov ali izpušča oziroma dodaja določene elemente.
Če vnos v tej prilogi zajema le del obsega navedenega blaga ali tehnologije z dvojno rabo, je pred referenčno številko s seznama blaga in tehnologije z dvojno rabo navedena oznaka „ex“.
Za opredelitve pojmov v „dvojnih navednicah“ glej Uredbo (ES) št. 1183/2007.
V to prilogo ni vključeno blago ali tehnologija (vključno s programsko opremo) s Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije ( 6 ). V skladu s členom 1(1)(c) Skupnega stališča 2007/140/SZVP ( 7 ) bodo države članice Evropske unije prepovedale neposredno ali posredno dobavo, prodajo ali prenos takega blaga in tehnologije v Iran.
Splošne opombe
1. Za kontrolo ali prepoved blaga, ki je izdelano ali prirejeno za vojaško rabo, glej ustrezni seznam oziroma ustrezne sezname za kontrolo ali prepoved vojaškega blaga, ki jih vodijo posamezne države članice. Sklici iz te priloge, ki se glasijo „glej tudi Nadzor vojaškega blaga“ se nanašajo na isti seznam.
2. Predmet prepovedi iz te priloge ne sme biti izvožen v obliki neprepovedanega blaga (vključno s postroji), ki vsebuje eno ali več prepovedanih komponent, kadar je prepovedana komponenta oziroma kadar so prepovedane komponente osnovni elementi tega blaga in jo oziroma jih je mogoče fizično odstraniti in uporabiti za druge namene.
Napotilo: Pri presojanju, ali naj se prepovedana komponenta oziroma komponente obravnavajo kot osnovni element, je treba upoštevati dejavnike količine, vrednosti, potrebnega tehnološkega vložka in druge posebne okoliščine, ki lahko določijo, da je ena ali več prepovedanih komponent osnovni element blaga, ki se pošilja.
3. Blago, navedeno v tej prilogi, se nanaša tako na novo kot na rabljeno blago.
Opomba o jedrski tehnologiji (NTN Nuclear Technology Note)
(Upoštevati v povezavi z oddelkom I.0.B.)
Prodaja, dobava, prenos ali izvoz „tehnologije“, ki je neposredno povezana s katerim koli blagom, katerega prodaja, dobava, prenos ali izvoz je prepovedana v oddelku I.0.A, je prepovedana v skladu z določbami skupine I.0.
„Tehnologija“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ prepovedanega blaga ostane pod prepovedjo, tudi če jo je mogoče uporabljati za neprepovedano blago.
Odobritev izvoza blaga na podlagi člena 6 Uredbe (ES) št. 423/2007 pomeni tudi dovoljenje, da se istemu končnemu uporabniku izvozi tudi najmanj toliko „tehnologije“, kolikor je je potrebne za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje in popravilo blaga.
Prepovedi prenosa „tehnologije“ ne veljajo za „splošno znane“ podatke oziroma za „temeljne znanstvene raziskave“.
Splošna opomba o tehnologiji (GTN General Technology Note)
(Upoštevati v povezavi z oddelki I.1B, I.2B, I.3B, I.4B, I.5B, I.6B, I.7B in I.9B.)
Prodaja, dobava, prenos ali izvoz „tehnologije“, ki je „potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali za „uporabo“ blaga, katerega prodaja, dobava, prenos ali izvoz je prepovedana v skupinah I.1 do I.9, je prepovedana v skladu z določbami skupin I.1 do I.9.
„Tehnologija“„potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ prepovedanega blaga ostane pod prepovedjo, tudi če jo je mogoče uporabljati za neprepovedano blago.
Prepovedi se ne nanašajo na „tehnologijo“, ki je najmanj potrebna za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje (preverjanje) in popravilo blaga, ki ni predmet prepovedi ali katerega izvoz je bil dovoljen v skladu z Uredbo (ES) št. 423/2007.
Prepovedi prenosa „tehnologije“ ne veljajo za „splošno znane“ podatke, za „temeljne znanstvene raziskave“ oziroma za podatke, nujno potrebne za prijavo patenta.
Splošna opomba o programski opremi (GSN General Software Note)
(Ta opomba ima prednost pred katero koli prepovedjo iz oddelkov I.0B, I.1B, I.2B, I.3B, I.4B, I.5B, I.6B, I.7B in I.9B.)
Blago iz skupin I.0 do I.9 tega seznama ni predmet prepovedi, če gre za „programsko opremo“, ki je bodisi:
a. splošno dostopna javnosti, ker:
1. se brez omejitev prodaja iz zaloge na prodajnih mestih za prodajo na drobno prek:
a. proste prodaje;
b. naročil po pošti;
c. naročil po elektronskih medijih ali
d. naročil po telefonu in
2. je namenjena za lastno vgradnjo brez nadaljnje pomoči dobavitelja ali
b. „splošno znana“.
I.0
JEDRSKI MATERIALI OBJEKTI IN OPREMA
I.0A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.0A.001 |
0A001 |
„Jedrski reaktorji“ in posebej izdelana oprema ter sestavni deli zanjo: a. „jedrski reaktorji“, ki so zmožni vzdrževati nadzorovano, samovzdrževano verižno cepitveno jedrsko reakcijo; b. kovinske posode ali njihovi glavni tovarniško izdelani deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni tako, da lahko vsebujejo sredico „jedrskega reaktorja“, vključno z glavo reaktorske tlačne posode; c. oprema, ki je posebej izdelana ali pripravljena za vstavljanje ali premeščanje goriva v „jedrskem reaktorju“; d. kontrolne palice, ki so posebej izdelane ali pripravljene za nadzor cepitvenega procesa v „jedrskem reaktorju“, vključno s podpornimi in obesnimi deli ter pogonskimi mehanizmi in vodili za kontrolne palice; e. tlačne cevi, ki so posebej izdelane ali pripravljene za vstavitev gorivnih elementov in primarnega hladila v „jedrskem reaktorju“ pri delovnem tlaku nad 5,1 MPa; f. kovinski cirkonij in cirkonij v zlitinah, v obliki cevi ali snopov cevi, pri čemer je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem manjše od 1:500, in ki so posebej izdelane ali pripravljene za uporabo v „jedrskih reaktorjih“; g. črpalke, ki so posebej izdelane ali pripravljene za kroženje primarnega hladila v „jedrskih reaktorjih“; h. „notranji deli jedrskega reaktorja“, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v „jedrskih reaktorjih“, vključno z nosilnimi stebri za sredico, gorilnimi kanali, termičnimi ščiti, loputami, mrežnimi podpornimi ploščami sredice reaktorja in mešalnimi ploščami; Opomba: Pojem „notranji deli jedrskega reaktorja“ v točki I.0A.001.h. pomeni kateri koli glavni element znotraj reaktorske posode, ki ima eno ali več pomožnih nalog, kot so na primer podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici. i. toplotni izmenjevalniki (uparjalniki), ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v primarnem hladilnem sredstvu „jedrskega reaktorja“; j. instrumenti za detekcijo nevtronov in merilni instrumenti, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za določanje nevtronskega toka v sredici „jedrskega reaktorja“. |
I.0A.002 |
ex 0B001* (0B001.a, 0B001.b.1-13, 0B001.c, 0B001.d 0B001.e 0B001.f 0B001.g 0B001.h 0B001.i in 0B001.j) |
Obrat za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ in „posebnih cepljivih materialov“ ter posebej izdelana ali pripravljena oprema in njeni sestavni deli: a. obrati, ki so posebej konstruirani za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ in „posebnih cepljivih materialov“: 1. obrat za ločevanje s plinsko centrifugo; 2. obrat za ločevanje s plinsko difuzijo; 3. obrat za aerodinamično ločevanje; 4. obrat za ločevanje s kemično izmenjavo; 5. obrat za ločevanje z ionsko izmenjavo; 6. obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v atomski pari (AVLIS); 7. obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v molekularni pari (MLIS); 8. obrat za ločevanje s plazmo; 9. obrat za elektromagnetno ločevanje; b.* plinske centrifuge ter sklopi in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopke ločevanja v plinskih centrifugah: Opomba: Pojem „materiali z velikim razmerjem med trdnostjo in gostoto“ v točki I.0A.002.b pomeni katerega koli od naslednjih materialov: a. martenzitno jeklo z natezno trdnostjo najmanj 2 050 MPa ali več; b. aluminijeve zlitine z natezno trdnostjo najmanj 460 MPa ali več ali c. „vlaknene ali nitaste materiale“ s „specifičnim modulom“ več kot 3,18 × 106 m in s „specifično natezno trdnostjo“ več kot 76,2 × 103 m; 1. plinske centrifuge; 2. celoviti sklopi rotorjev; 3. cevi za rotorje, ki so posebej izdelani tanko stenski valji debeline 12 mm ali manj, s premerom od 75 do 400 mm, ki so izdelani iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; 4. obroči ali spojke z debelino stene do 3 mm in s premerom od 75 do 400 mm, ki so izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za zaporedno povezavo več rotorskih cevi in so iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; 5. lopute s premerom od 75 do 400 mm, ki se vgrajujejo v notranjost rotorskih cevi in so iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; 6. končniki s premerom od 75 do 400 mm, ki so izdelani za tesnjenje obeh koncev rotorskih cevi in so iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; 7. magnetni viseči ležaji iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom, pri čemer je ohišje zaščiteno ali izdelano iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, magnet pa je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi; 8. posebej izdelani centrirni skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na dušilne elemente blažilnika; 9. molekularne črpalke, ki so sestavljene iz valjev z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami; 10. obročasti statorji motorjev za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) motorje, ki sinhronizirano delujejo v vakuumu, v frekvenčnem območju od 600 do 2 000 Hz in z razponom moči od 50 do 1 000 VA; 11. ohišja in sprejemni deli centrifug za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug, ki sestojijo iz togega valja z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelavo obeh koncev in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščiteni; 12. odvodne cevi z notranjim premerom do 12 mm za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi centrifuge, ki delujejo po principu Pitotove cevi in so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščiteni; 13. frekvenčni pretvorniki (konverterji ali inverterji), posebej izdelani ali pripravljeni za oskrbovanje statorjev elektromotorjev, ki se uporabljajo pri procesu obogatitve s plinskimi centrifugami, in tudi sestavni deli takšnih pretvornikov, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. večfazni izhod s frekvencami od 600 do 2 000 Hz; b. frekvenčno krmiljenje boljše od 0,1 %, c. harmonično popačenje manj kot 2 % in d. izkoristek nad 80 %; c. oprema in sestavni deli, posebej izdelani in pripravljeni za postopek ločevanja s plinsko difuzijo: 1. pregrade za difuzijo plinov, narejene iz poroznega kovinskega, polimernega ali keramičnega „materiala, odpornega proti koroziji z UF6“, in z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike in s premerom največ 25 mm; 2. ohišja difuzorjev plina, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščitena; 3. kompresorji (izpodrivni, centrifugalni in aksialni) ali puhala s sesalno zmogljivostjo najmanj 1 m3 UF6/min in izstopnim tlakom do 666,7 kPa, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščiteni; 4. tesnila rotacijskih gredi, namenjena za kompresorje ali puhala iz točke I.0A.002.c.3, in izdelana tako, da v notranjost kompresorja ne vdre več kot 1 000 cm3 vmesnega plina na minuto; 5. toplotni izmenjevalniki, izdelani iz aluminija, bakra, niklja ali zlitin z najmanj 60 utežnih odstotkov niklja ali s kombinacijo teh kovin za obloge cevi, izdelani za delovanje v področju pod atmosferskim tlakom, pri čemer je tlačna izguba zaradi puščanja manjša od 10 Pa/h pod tlačno razliko 100 kPa; 6. posebni zaporni in regulacijski ventili, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali z njimi zaščiteni, s premerom od 40 do 1 500 mm; d. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za postopek aerodinamičnega ločevanja, so: 1. ločevalne šobe, ki imajo režasto ukrivljene kanale s krivinskim polmerom, manjšim od 1 mm, in so odporne proti koroziji z UF6 ter imajo pri izstopu iz šobe ostro rezilo, ki razdeli izstopajoči plin na dva tokova; 2. valjaste ali konične cevi s tangencialnim vstopom medija (vrtinčne cevi), ki so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali so z njimi zaščitene, s premerom od 0,5 do 4 cm ter razmerjem med dolžino in premerom 20:1 ali manj, z eno ali več tangencialnimi vstopnimi odprtinami; 3. kompresorji (izpodrivni, centrifugalni in aksialni) ali puhala s sesalno zmogljivostjo najmanj 2 m3 UF6/min, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščiteni, vključno z osnimi tesnili; 4. toplotni izmenjevalniki, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščiteni; 5. ohišja elementov za aerodinamično ločevanje, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščitena, v katera se vgrajujejo vrtinčne (vortex) cevi ali ločevalne šobe; 6. ventili z mehom, izdelani iz „materialov, odpornih ali zaščitenih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščiteni, s premerom od 40 do 1 500 mm; 7. procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (vodik ali helij) do deleža UF6 na manj kot 1 ppm, ki vključujejo: a. kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; b. kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; c. ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina; d. hladne pasti za UF6 za temperature 253 K (– 20 °C) ali manj; e. oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja s kemično izmenjavo: 1. pulzne kolone za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in ki so odporne proti koncentrirani solni kislini (izdelane so npr. iz primernih plastičnih materialov, kot so polimeri na osnovi fluorogljikov ali steklo, ali z njimi zaščitene); 2. centrifugalni kontaktorji za hitro izmenjavo v istemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani solni kislini (izdelani so npr. iz primernih plastičnih materialov, kot so polimeri na osnovi fluorogljikov ali steklo ali zaščiteni z njimi); 3. celice za elektrokemično redukcijo, ki so odporne proti koncentrirani solni kislini in namenjene za redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje; 4. oprema za preskrbovanje elektrokemičnih redukcijskih celic z U+4 iz organske faze, ki je izdelana iz primernega materiala (steklo, polimeri fluorogljika, polifenilsulfat, polietersulfon in s smolo impregnirani grafit) ali z njim zaščitena, in deli, ki prihajajo v stik z medijem; 5. sistemi za pripravo vhodnih komponent za proizvodnjo raztopine uranovega klorida visoke čistote, ki so sestavljeni iz opreme za raztapljanje, solventno ekstrakcijo in/ali iz opreme za ionsko izmenjavo v procesu čiščenja in iz elektrolitskih celic za redukcijo urana U+6 ali U+4 v U+3; 6. sistemi za oksidacijo urana iz U+3 v U+4; f. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja z ionsko izmenjavo: 1. visokoaktivne smole ionsko-izmenjalne smole, zrnate ali porozne makromrežaste smole, v katerih so aktivne skupine za kemično izmenjavo omejene na površino neaktivne porozne nosilne strukture, druge kompozitne strukture v kakršni koli primerni obliki, vključno z delci ali vlakni premera 0,2 mm ali manj, ki so odporne proti koncentrirani solni kislini in so pripravljene tako, da imajo razpolovni čas izmenjave manjši kot 10 sekund, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C); 2. kolone za ionsko izmenjavo (valjaste) s premerom nad 1 000 mm, ki so izdelane iz materialov, odpornih proti koncentrirani solni kislini (npr. titan ali fluorogljikova plastika), ali zaščitene z njimi in primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C) in tlakih nad 0,7 MPa; 3. povratni sistemi, osnovani na ionski izmenjavi (kemični ali elektrokemični oksidacijski ali redukcijski sistemi), za regeneriranje redukcijskih ali oksidacijskih snovi, ki se uporabljajo v posameznih stopnjah obogatitve urana z ionsko izmenjavo; g. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za „lasersko“ ločevanje v atomski pari (AVLIS): 1. pasovne ali skenirne elektronske puške, ki oddajajo elektronske curke z močjo, ki znaša na tarči več kot 2,5 kW/cm, namenjene za uporabo v sistemih za uparjevanje urana; 2. sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom ali s talinami njegovih zlitin, sestavljeni iz talilnih loncev, izdelanih iz primernih materialov, odpornih proti koroziji in visokim temperaturam (npr. tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz oksidov redkih zemelj ali njihovih zmesi), ali zaščitenih z njimi, in iz opreme za hlajenje talilnih loncev; Napotilo: glej tudi I.2A.002. 3. sistemi za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana, izdelani iz materialov, odpornih proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom, kot sta na primer grafit s prevleko iz itrija ali tantal, ali obloženi z njimi; 4. ohišja ločevalnikov (valjaste ali pravokotne posode) za namestitev izvora uparjenega kovinskega urana, elektronskega topa in sistema za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana; 5. „laserji“ ali „laserski“ sistemi za ločevanje uranovih izotopov s stabilizatorjem frekvenčnega spektra, za delovanje v daljšem časovnem obdobju; Napotilo: glej tudi I.6A.001 in I.6A.008. h. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za molekularno „lasersko“ izotopsko ločevanje (MLIS) ali za kemijske reakcije z izotopsko selektivno lasersko aktivacijo (CRISLA): 1. nadzvočne ekspanzijske šobe, ki so namenjene za hlajenje mešanice UF6 in nosilnega plina do temperature 150 K (– 123 °C) ali manj ter so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; 2. zbiralniki produktov uranovega pentafluorida (UF5), ki so sestavljeni iz filtra, udarnega ali ciklonskega zbiralnika ali iz kombinacije obeh in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF5/UF6“; 3. kompresorji, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, in osna tesnila; 4. oprema za fluoriranje trdnega UF5 v plinasti UF6; 5. sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (npr. dušik ali argon), ki vključujejo: a. kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; b. kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; c. hladne pasti za UF6 za temperature 253 K (– 20 °C) ali manj; 6. „laserji“ ali „laserski“ sistemi za ločevanje uranovih izotopov s stabilizatorjem frekvenčnega spektra, za delovanje v daljšem časovnem obdobju; Napotilo: glej tudi I.6A.001 in I.6A.008. i. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje s plazmo: 1. generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali pospeševanje ionov z izhodno frekvenco nad 30 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 50 kW; 2. radiofrekvenčne tuljave za vzbujanje ionov pri frekvencah nad 100 kHz, ki delujejo s povprečno močjo nad 40 kW; 3. sistemi za generiranje uranove plazme; 4. sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom ali z uranovimi zlitinami, sestavljeni iz talilnih loncev, ki so izdelani iz primernih materialov, odpornih proti koroziji in visokim temperaturam (npr. tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz oksidov redkih zemelj ali njihove zmesi), ali zaščiteni z njimi, in iz opreme za hlajenje talilnih loncev; Napotilo: glej tudi I.2A.002. 5. zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana, izdelani iz materialov, odpornih proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim uranom, kot sta na primer grafit s prevleko iz itrija ali tantal, ali zaščiteni z njimi; 6. ohišja ločevalnikov (valjasta), izdelana iz primernega nemagnetnega materiala (npr. nerjavno jeklo), v katere se namestijo izvor plazme, radiofrekvenčna tuljava in zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana; j. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za elektromagnetno ločevanje: 1. enojni ali večkratni izvori ionov, ki so sestavljeni iz izvora pare, ionizatorja in pospeševalnika ionskega curka in izdelani iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit, nerjavno jeklo ali baker) ter so sposobni zagotavljati ionski curek s skupno jakostjo najmanj 50 mA; 2. zbiralne plošče z dvema ali več zarezami in žepi, namenjene za zbiranje ionskih curkov obogatenega ali osiromašenega urana in izdelane iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit ali nerjavno jeklo); 3. vakuumska ohišja elektromagnetnih ločevalnikov urana, izdelana iz primernih nemagnetnih materialov (npr. nerjavno jeklo) za obratovanje pri tlaku 0,1 Pa ali manj; 4. magneti s premerom nad 2 m; 5. viri visoke napetosti za izvore ionov, ki izpolnjujejo vse naslednje lastnosti: a. sposobnost neprekinjenega delovanja; b. izhodna napetost najmanj 20 000 V; c. jakost izhodnega toka najmanj 1 A in d. regulacija napetosti, ki je boljša od 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur; Napotilo: glej tudi I.3A.006. 6. viri napajanja magnetov (generatorji enosmernega toka z veliko močjo) z vsemi naslednjimi lastnostmi: a. neprekinjenim proizvajanjem izhodnega toka z jakostjo najmanj 500 A pri napetosti najmanj 100 V in b. regulacijo napetosti ali toka, ki je boljša od 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur. Napotilo: glej tudi I.3A.005. |
I.0A.003 |
0B002 |
Pomožni sistemi, oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za obrat za ločevanje izotopov, ki je opisan v točki I.0A.002, in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali z njimi zaščiteni: a. napajalni avtoklavi, peči ali sistemi za napajanje procesa obogatitve z UF6; b. desublimatorji ali hladne pasti za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; c. postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike; d. postaje za utekočinjenje ali strjevanje, ki se uporabljajo za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem, ohlajanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno stanje; e. cevni sistemi in zbiralni sistemi, ki so posebej izdelani za delo z UF6 znotraj plinsko difuzijskih, centrifugalnih ali aerodinamičnih kaskad; f.1. vakuumski zbiralniki-razvodniki ali vakuumske glave s sesalnim pretokom 5 m3/min ali več ali 2. vakuumske črpalke, ki so posebej izdelane za delovanje v atmosferi, ki vsebuje UF6; g. UF6 masni spektrometri/ionski izvori, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za neposredno vzorčenje iz plinastega pretoka vstopnega, obogatenega ali osiromašenega UF6 in imajo vse naslednje lastnosti: 1. enotno ločljivost za atomske mase nad 320; 2. ionske izvore, ki so izdelani iz nikroma ali monela ali z njima prevlečeni ali ponikljani; 3. ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja in 4. zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize. |
I.0A.004 |
0B003 |
Obrat za pretvorbo urana in oprema, ki je posebej izdelana ali pripravljena v ta namen: a. sistemi za pretvorbo koncentrata uranove rude v UO3; b. sistemi za pretvorbo UO3 v UF6; c. sistemi za pretvorbo UO3 v UO2; d. sistemi za pretvorbo UO2 v UF4; e. sistemi za pretvorbo UF4 v UF6; f. sistemi za pretvorbo UF4 v kovinski uran; g. sistemi za pretvorbo UF6 v UO2; h. sistemi za pretvorbo UF6 v UF4; i. sistemi za pretvorbo UO2 v UCl4. |
I.0A.005 |
0B004 |
Obrat za pridobivanje ali koncentriranje težke vode, devterija in devterijevih spojin ter posebej izdelana ali pripravljena oprema in sestavni deli zanjo: a. obrat za proizvodnjo težke vode, devterija ali devterijevih spojin: 1. obrat na principu izmenjave voda – vodikov sulfid; 2. obrat na principu izmenjave amonijak – vodik; b. oprema in sestavni deli: 1. stolpi za izmenjavo voda – vodikov sulfid, ki so izdelani iz kakovostnega ogljikovega jekla (kot je npr. ASTM A516), s premerom od 6 do 9 m, za obratovanje pri tlakih, ki so večji ali enaki 2 MPa, in z dopustno korozijo 6 mm ali več; 2. nizkotlačna (tj. 0,2 MPa) enostopenjska centrifugalna puhala ali kompresorji za kroženje vodikovega sulfida (tj. plina z več kot 70 % H2S), z zmogljivostjo pretoka, večjega ali enakega 56 m3/sekundo, pri delovnem tlaku, večjem ali enakem 1,8 MPa, in tesnili za obratovanje v okolju z mokrim H2S; 3. stolpi za izmenjavo amonijak – vodik, ki so visoki vsaj 35 m, s premerom od 1,5 do 2,5 m za obratovanje pri tlakih nad 15 MPa; 4. notranji deli stolpov, vključno s stopenjskimi kontaktorji, in stopenjske črpalke, vključno s potopnimi, za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik; 5. razgrajevalniki amonijaka z delovnim tlakom vsaj 3 MPa za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik; 6. infrardeči absorpcijski analizatorji za neposredno analizo razmerja med vodikom in devterijem pri koncentracijah devterija najmanj 90 %; 7. katalitski gorilniki za pretvorbo obogatenega plinastega devterija v težko vodo z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik; 8. celotni sistemi nadgradnje ali kolone za nadgradnjo procesa obogatitve težke vode na koncentracijo devterija, ki se uporablja v reaktorjih. |
I.0A.006 |
0B005 |
Obrat, posebej konstruiran za proizvodnjo gorivnih elementov za „jedrske reaktorje“ in posebej izdelana ali pripravljena oprema zanj. Opomba: Obrat za proizvajanje gorivnih elementov za „jedrske reaktorje“ vključuje opremo, ki: a. navadno prihaja v neposredni stik s proizvodnjo jedrskega materiala ali pa ga neposredno krmili; b. neprodušno zatesni jedrske snovi v oblogo (srajčko); c. preverja integriteto oblog (srajčk) zvara ali d. preverja končno stanje zatesnjenega goriva. |
I.0A.007 |
0B006 |
Obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov iz „jedrskih reaktorjev“ in posebej izdelana ali pripravljena oprema zanj. Opomba: Točka I.0A.007 vključuje: a. obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov iz „jedrskih reaktorjev“, vključno z opremo, pa tudi sestavnimi deli, ki navadno pridejo v neposredni stik z obsevanim gorivom, večjo količino jedrskega materiala in cepitvenimi produkti in jih neposredno krmilijo; b. stroje za sekanje in drobljenje gorivnih elementov, ki so daljinsko upravljani in so namenjeni za rezanje, sekanje in drobljenje obsevanih gorivnih elementov, svežnjev ali palic iz „jedrskih reaktorjev“; c. kritičnovarne posode za raztapljanje (npr. posode majhnega premera, okrogle ali ploščaste oblike), ki so posebej izdelane ali pripravljene za raztapljanje obsevanega goriva iz „jedrskih reaktorjev“ in odporne proti vročim, močno korozivnim tekočinam ter omogočajo polnjenje in vzdrževanje na daljavo; d. solventne protitočne ekstraktorje in opremo za postopek ionske izmenjave, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih cepljivih materialov“; e. posode za shranjevanje kemikalij, ki so varne pred kritičnostjo in odporne proti koroziji z dušikovo kislino; Opomba: Posode za shranjevanje imajo lahko naslednje lastnosti: 1. stene ali notranje dele z najmanj 2 odstotkoma borovega ekvivalenta (računano na vse sestavne elemente, kot so opredeljeni v opombi k točki I.0A.012); 2. največji premer 175 mm za valjaste oblike ali 3. največjo širino 75 mm za ploščate ali okrogle oblike. f. instrumentacija za nadzor procesov, ki je posebej izdelana ali pripravljena za nadzor in kontrolo v obratih za predelavo obsevanega „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih fisijskih materialov“. |
I.0A.008 |
0B007 |
Obrat za pretvorbo plutonija in pripadajoča oprema, ki je posebej izdelana ali pripravljena v ta namen: a. sistemi za pretvorbo plutonijevega nitrata v plutonijev oksid; b. sistemi za pridobivanje kovinskega plutonija. |
I.0A.009 |
0C001 |
„Naravni uran“ ali „osiromašeni uran“ ali torij v obliki kovine, zlitine, kemičnih spojin ali koncentratov in kateri koli drug material, ki vsebuje enega ali več prej naštetih materialov; Opomba: Točka I.0A.009 ne prepoveduje naslednjega: a. štirih gramov ali manj „naravnega urana“ ali „osiromašenega urana“, če so v senzorjih merilnih instrumentov; b. „osiromašenega urana“, proizvedenega posebej za naslednje civilne nejedrske namene: 1. zaščito pred sevanjem; 2. embalažo; 3. obtežitev, pri čemer masa ni večja od 100 kg; 4. protiutežitev, pri čemer masa ni večja od 100 kg; c. zlitin, ki vsebujejo manj kot 5 % torija; d. keramičnih proizvodov, ki vsebujejo torij in ki niso bili izdelani za jedrsko uporabo. |
I.0A.010 |
0C002 |
„Posebni cepljivi materiali“ Opomba: Če masa materiala, uporabljenega v senzorjih merilnih instrumentov, znaša štiri „efektivne grame“ ali manj, material ni predmet prepovedi v točki I.0A.010. |
I.0A.011 |
0C003 |
Devterij, težka voda (devterijev oksid) in druge devterijeve spojine ter mešanice in raztopine, ki vsebujejo devterij in v katerih je izotopsko razmerje med devterijem in vodikom večje od 1:5 000: |
I.0A.012 |
0C004 |
Grafit jedrske kakovosti s čistoto manj kot 5 ppm „ekvivalentov bora“ in z gostoto nad 1,5 g/cm3. Napotilo: glej tudi I.1A.028. Opomba 1: Točka I.0A.012 ne prepoveduje naslednjega: a. izdelkov iz grafita z maso manj kot 1 kg, razen tistih, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v jedrskih reaktorjih; b. grafitnega prahu. Opomba 2: V smislu točke I.0A.012 je določen „ekvivalent bora“ (BE) kot vsota BEZ za nečistote (razen BEogljik, ker ogljik ne velja za nečistoto), pri čemer je: BEz (ppm) = CF × koncentracija elementa Z v ppm;
pri čemer je CF pretvorbeni faktor = in sta σB in σZ reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in elementa Z; AB in AZ sta atomski masi naravnega bora in elementa Z. |
I.0A.013 |
0C005 |
Posebej izdelane spojine ali praškaste snovi za proizvodnjo plinskih difuzijskih pregrad, ki so odporne proti koroziji z UF6 (npr. nikelj ali zlitine, z vsaj 60 % utežnega deleža niklja, aluminijev oksid in popolnoma fluorirani polimeri ogljikovodika), s čistoto vsaj 99,9 % utežnih odstotkov in povprečno velikostjo delcev manjšo od 10 mikrometrov, merjeno v skladu z ASTM standardom B330 (American Society for Testing and Materials), in visoko stopnjo enakomerne zrnatosti. |
I.0B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.0B.001 |
0D001 |
„Programska oprema“ je posebej napisana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ blaga iz oddelka I.0A. |
I.0B.002 |
0E001 |
„Tehnologija“ je v skladu z Opombo o jedrski tehnologiji v zvezi z „razvojem“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga iz oddelka I.0A. |
I.1
MATERIALI, KEMIKALIJE, „MIKROORGANIZMI“ IN „TOKSINI“
I.1A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.1A.001 |
1A102 |
Ponovno nasičeni pirolizirani ogljiko-ogljikovi sestavni deli, izdelani za nosilne rakete iz točke I.9A.001 ali za sondirne rakete iz točke I.9A.005. Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za sestavne dele raket in projektilov. |
I.1A.002 |
1A202 |
Kompozitne strukture v obliki cevi in z obema od naslednjih značilnosti: Napotilo: glej tudi I.9A.011. a. imajo notranji premer od 75 do 400 mm in b. izdelane so iz „vlaknenih ali nitastih materialov“, ki so določeni v točki I.1A.024 ali I.1A.034.a, ali iz z ogljikom ojačenih materialov, ki so določeni v točki I.1A.034.c. |
I.1A.003 |
1A225 |
Platinirani katalizatorji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za pospeševanje reakcije izmenjave vodikovega izotopa med vodikom in vodo, pri pridobivanju tritija iz težke vode ali za pridobivanje težke vode. |
I.1A.004 |
1A226 |
Posebna embalaža, ki se uporablja pri ločevanju težke vode od navadne vode in ima obe od naslednjih značilnosti: a. izdelana je iz fosforjevega brona, ki je kemično obdelan v smislu izboljšave vpojnosti, in b. izdelana je za uporabo v stolpih za vakuumsko destilacijo. |
I.1A.005 |
1A227 |
Okna za zaščito pred sevanjem iz materiala z visoko gostoto (iz svinčevega stekla ali drugo), ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej izdelani okviri zanje: a. „hladno površino“, večjo od 0,09 m2; b. gostoto materiala, večjo od 3 g/cm3, in c. debelino, ki znaša 100 mm ali več. Tehnična opomba: „Hladna površina“ iz točke I.1A.005 pomeni vidno površino okna, ki je za predvideno uporabo izpostavljena najnižji stopnji sevanja. |
I.1A.006 |
ex 1B001* (1B001.a, ex 1B001.b in 1B001.c) |
Oprema za proizvodnjo vlaken, prepregov, predoblik ali „kompozitov“, naštetih v točki I.1A.024, in posebej izdelani sestavni deli in pribor zanje: Napotilo: glej tudi I.1A.007 in I.1A.014. a. stroji za navijanje niti, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“; b.* stroji za polaganje trakov, katerih gibi pozicioniranja in polaganja trakov ali listov so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali „projektilov“; Opomba: V smislu točke I.1A.006.b pojem „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke. c. mnogosmerni, mnogodimenzionalni tkalski ali prepletni stroji, vključno z opremo za adaptacijo ali modifikacijo za tkanje, prepletanje ali vpletanje vlaken pri proizvodnji „kompozitnih“ struktur; Tehnična opomba: V točki I.1A.006.c je pletenje vključeno v tehniko prepletanja. Opomba: Točka I.1A.006.c ne prepoveduje tekstilnih strojev, ki niso prirejeni za zgoraj opisano končno uporabo. |
I.1A.007 |
1B101 in ex 1B001.d |
Oprema, ki ni zajeta v točki I.1A.006, za „proizvodnjo“ strukturnih kompozitov in posebej zanje izdelanih sestavnih delov in pribora: Opomba: Sestavni deli in pribor iz točke I.1A.007 vključujejo kalupe, stružnice, matrice, utrjevalce in orodje za stiskanje, vulkanizacijo, vlivanje, sintranje ali lepljenje kompozitnih struktur, laminatov in njihovih izdelkov. a. stroji za navijanje niti, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz vlaknenih ali nitastih materialov, in nadzor koordiniranja in programiranja; b. stroji za polaganje trakov, katerih gibi pozicioniranja in polaganja trakov ter listov so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur letalskih okvirjev in „projektilov“; c. oprema, izdelana ali prirejena za „proizvodnjo“„vlaknenih ali nitastih materialov“: 1. oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kot npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo; 2. oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage; 3. oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (kot npr. aluminijev oksid); d. oprema, izdelana ali prirejena za posebno površinsko obdelavo ali za proizvodnjo prepregov iz točke I.9A.026. Opomba: Oprema iz točke I.1A.007.d vključuje naprave za zvijanje, polaganje, prevlekanje in šablone za izrezovanje oblik. |
I.1A.008 |
1B102 |
„Oprema za proizvodnjo“ kovinskega prahu in sestavni deli: Napotilo: glej tudi I.1A.009.b. a. „proizvodna oprema“ kovinskega prahu, ki se lahko uporablja za „proizvodnjo“ sferičnih ali atomiziranih materialov (v nadzorovanem okolju) iz točk I.1A.025.a, I.1A.025.b, I.1A.029.a.1, I.1A.029.a.2 ali iz Nadzora vojaškega blaga; b. posebej izdelani sestavni deli za „opremo za proizvodnjo“ iz točke I.1A.008.a. Opomba: Točka I.1A.008 vključuje: a. generatorje plazme (visokofrekvenčni reaktivni lok), ki se lahko uporabljajo za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argon-voda; b. opremo za električno odcepljanje, ki se lahko uporablja za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argon-voda; c. opremo, ki se lahko uporablja za „proizvodnjo“ sferičnega aluminijevega prahu s spreminjanjem taline v inertnem mediju (npr. v dušiku). |
I.1A.009 |
1B115 |
Oprema, razen tiste iz točke I.1A.008, za proizvodnjo pogonskih goriv in njihovih sestavin in posebej zanjo izdelani sestavni deli: a. „proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“ tekočih pogonskih sredstev ali njihovih sestavin iz točk I.1A.025.a, I.1A.025.b, I.1A.029 ali iz Nadzora vojaškega blaga, ravnanju z njimi ali preskušanju njihove ustreznosti; b. „proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“ trdnih pogonskih goriv ali njihovih sestavin iz točk I.1A.025.a, I.1A.025.b, I.1A.029 ali iz Nadzora vojaškega blaga, ravnanju z njimi, njihovem mešanju, vulkanizaciji, vlivanju, stiskanju, strojni izdelavi, izvlekanju ali preskušanju njihove ustreznosti . Opomba: Točka I.1A.009.b ne prepoveduje vsadnih mešalnikov, kontinualnih mešalnikov ali mešalnikov na napajalno energijo. Glede prepovedi nad vsadnimi mešalniki, kontinualnimi mešalniki in mešalniki na napajalno energijo glej točke I.1A.011, I.1A.012 in I.1A.013. Opomba 1: Glede opreme, posebej izdelane za proizvodnjo vojaškega blaga, glej Nadzor vojaškega blaga. Opomba 2: Točka I.1A.009 ne prepoveduje opreme za „proizvodnjo“ borovega karbida, ravnanje z njim in testiranje njegove ustreznosti |
I.1A.010 |
1B116 |
Dulci, posebej izdelani za proizvodnjo pirolitsko dobljenih materialov, oblikovanih v kalupih, napeljavah ali drugih podlagah iz predhodnikov plinov, ki se razgrajujejo pri temperaturah med 1 573 K (1 300 °C) in 3 173 K (2 900 °C) pri tlaku od 130 Pa do 20 kPa. |
I.1A.011 |
1B117 |
Vsadni mešalniki z zmožnostjo v vakuumu v obsegu od 0 do 13,326 kPa in z zmožnostjo temperaturnega nadzora mešalne komore, ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej izdelani sestavni deli zanje: a. skupno volumetrično zmogljivost 110 litrov ali več in b. najmanj eno mešalno/gnetno gred, vgrajeno zunaj centra. |
I.1A.012 |
1B118 |
Kontinuirni mešalniki z zmožnostjo mešanja v vakuumu v obsegu od 0 do 13,326 kPa in z zmožnostjo temperaturnega nadzora mešalne komore, ki imajo vse naslednje značilnosti, ter posebej izdelani sestavni deli zanje: a. dve ali več mešalnih/gnetnih gredi ali b. eno oscilacijsko rotacijsko gred, ki ima gnetilne lopatice/igle tako na gredi kot tudi v ohišju mešalne komore. |
I.1A.013 |
1B119 |
Mešalniki na napajalno energijo, ki se lahko uporabljajo za drobljenje ali mletje materialov iz točk I.1A.025.a, I.1A.025.b, I.1A.029 ali iz Nadzora vojaškega blaga, in posebej izdelani sestavni deli zanje. |
I.1A.014 |
1B201 |
Stroji za navijanje niti, razen tistih iz točke I.1A.006 ali I.1A.007, in oprema zanje: a. stroji za navijanje niti, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. njihovi gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh; 2. posebej so izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“ in 3. primerni so za navijanje valjastih rotorjev s premerom od 75 do 400 mm in dolžine 600 mm ali več; b. naprave za koordiniranje in programiranje strojev za navijanje niti iz točke I.1A.014.a; c. precizni pomožni oporni elementi za stroje za navijanje niti iz točke I.1A.014.a. |
I.1A.015 |
1B225 |
Elektrolitske celice za pridobivanje fluora s proizvodno zmogljivostjo nad 250 g fluora na uro. |
I.1A.016 |
1B226 |
Elektromagnetni ločevalniki izotopov, ki so izdelani ali opremljeni z enim ali več ionskimi viri z zmogljivostjo skupnega toka ionskega curka 50 mA ali več. Opomba: Točka I.1A.016 vključuje ločevalnike, ki: a. lahko obogatijo stabilne izotope; b. imajo tako ionski vir kot kolektorje v magnetnem polju, njihova zgradba pa je takšna, da so sami zunaj polja. |
I.1A.017 |
1B227 |
Pretvorniki za sintezo amonijaka ali enote za sintezo amonijaka, v katerih izstopa plin (dušik in vodik) iz visokotlačnega izmenjevalnega stolpa za amonijak/vodik pod visokim pritiskom, sintetizirani amonijak pa se vrne v ta stolp. |
I.1A.018 |
1B228 |
Stolpi za kriogeno destilacijo vodika, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. izdelani so za delovanje pri notranjih temperaturah 35 K (– 238 °C) ali manj; b. izdelani so za delovanje pri notranjem tlaku od 0,5 do 5 MPa; c. izdelani so iz: 1. nerjavečega jekla serije 300 z nizko vsebnostjo žvepla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5, ali 2. enakovrednih materialov, ki so tako kriogeni kot tudi združljivi s H2, in d. njihov notranji premer je najmanj 1 m, efektivna dolžina pa najmanj 5 m. |
I.1A.019 |
1B229 |
Stolpi s predeli za izmenjavo voda-vodikov sulfid in „notranji kontraktorji“: Napotilo: za stolpe, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za proizvodnjo težke vode, glej točko I.0A.005. a. stolpi s predeli za izmenjavo voda-vodikov sulfid, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. lahko delujejo pri tlakih najmanj 2 MPa; 2. izdelani so iz ogljikovega jekla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5, in 3. imajo premer najmanj 1,8 m; b. „notranji kontraktorji“ v stolpih za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki so opisani v točki I.1A.019.a. Tehnična opomba: „Notranji kontraktorji“ v stolpih so ločeni predelki, ki imajo efektivni skupni premer najmanj 1,8 m ter so iz nerjavnega jekla, ki ima delež ogljika največ 0,03 %, in izdelani tako, da olajšajo protitočno gibanje. To so lahko rešetni vložki, zapiralni vložki, vložki z destilacijskim pokrovom ali vložki s turbinsko rešetko. |
I.1A.020 |
1B230 |
Črpalke za kroženje raztopin koncentriranega ali razredčenega katalizatorja – kalijevega amida v tekočem amonijaku (KNH2/NH3), ki imajo vse naslednje značilnosti: a. so nepredušno zaprte (tj. hermetično zatesnjene); b. imajo zmogljivost, večjo od 8,5 m3/h, in c. eno od naslednjih značilnosti: 1. pri koncentrirani raztopini kalijevega amida (1 % ali več) je njihov delovni tlak od 1,5 do 60 MPa ali 2. pri razredčeni raztopini kalijevega amida (manj kot 1 %) je njihov delovni tlak od 20 do 60 MPa. |
I.1A.021 |
1B231 |
Objekti ali obrati za ravnanje s tritijem in oprema zanje: a. objekti ali obrati za proizvodnjo, rekuperacijo, ekstrakcijo, koncentracijo tritija ali za druge načine ravnanja z njim; b. oprema za objekte ali obrate za ravnanje s tritijem: 1. vodikove ali helijeve hladilne enote z zmogljivostjo hlajenja na 23 K (– 250 °C) ali manj ter z zmogljivostjo odvajanja toplote več kot 150 W; 2. sistemi za shranjevanje ali čiščenje vodikovega izotopa, ki uporabljajo kovinske hidride kot medij za shranjevanje ali čiščenje. |
I.1A.022 |
1B232 |
Turboekspanderji ali skupine turboekspanzijskih kompresorjev, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. izdelani so za delovanje pri izhodnih temperaturah 35 K (– 238 °C) ali manj in b. izdelani so za pretok plinastega vodika 1 000 kg/uro ali več. |
I.1A.023 |
1B233 |
Objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov in oprema zanje: a. objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov; b. oprema za ločevanje litijevih izotopov: 1. posebno razvrščene kolone za izmenjavo med tekočinama, ki so posebej izdelane za litijeve amalgame; 2. črpalke za živo srebro ali litijev amalgam; 3. celice za elektrolizo litijevega amalgama; 4. uparjalniki za koncentrirane raztopine litijevega hidroksida. |
I.1A.024 |
1C010.b |
„Vlakneni ali nitasti materiali“, ki se lahko uporabijo v „kompozitnih“ strukturah organske „matrike“, kovinske „matrike“ ali ogljikove „matrike“ ali v laminatih: Napotilo: glej tudi I.1A.034 in I.9A.026. b. ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. „specifični modul“ večji od 12,7 × 106 m in 2. „specifično natezno trdnost“ večjo od 23,5 × 104 m; Opomba: Točka I.1A.024.b ne prepoveduje vlaken, izdelanih iz „vlaknenih ali nitastih materialov“, ki se uporabljajo pri popravilu delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, če velikost posamezne plošče ne presega 100 × 100 cm. Tehnična opomba: Značilnosti materialov, opisanih v točki I.1A.024.b, se določajo z uporabo metod z oznakami SRM 12 do 17, ki jih priporoča „Suppliers Advance Composite Materials Association“ (SACMA), ali z uporabo enakovrednih nacionalnih nateznih preskusov, kot so „Japanese Industrial Standard“ JIS-R-7601, odstavek 6.6.2, ki temeljijo na povprečju velikega števila vzorcev. |
I.1A.025 |
1C011.a in 1C011.b |
Kovine in spojine: Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga in I.1A.029. a. kovine z velikostjo delcev manj kot 60 μm, bodisi sferične, atomizirane, sferoidne, v kosmičih ali drobljene, izdelane iz materiala, ki vsebuje 99 % ali več cirkonija, magnezija ali njunih zlitin; Tehnična opomba: Naravna vsebnost hafnija v cirkoniju (značilna je od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem. Opomba: Kovine ali zlitine iz točke I.1A.025.a so prepovedane ne glede na to, ali so kovine ali zlitine vdelane v aluminij, magnezij, cirkonij ali berilij ali ne. b. bor ali borov karbid s čistoto 85 % ali več in z delci velikosti 60 μm ali manj. Opomba: Kovine ali zlitine iz točke I.1A.025.b so prepovedane ne glede na to, ali so kovine ali zlitine vdelane v aluminij, magnezij, cirkonij ali berilij ali ne. |
I.1A.026 |
1C101 |
Materiali in naprave za zmanjšano opaznost, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči znaki in zvočni znaki, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, podsistemih „projektilov“ ali zračnih plovilih brez posadke, določenih v točki I.9A.003. Opomba 1: Točka I.1A.026 vključuje: a. strukturne materiale in prevleke, izdelane posebej za zmanjševanje radarske odbojnosti; b. prevleke, vključno z barvami, izdelane posebej za zmanjševanje ali prikrojevanje odbojnosti ali oddajnosti v mikrovalovnem, infrardečem ali ultravijoličnem področju elektromagnetnega spektra. Opomba 2: Točka I.1A.026 ne vključuje prevlek, kadar se uporabljajo posebej za toplotni nadzor satelitov. Tehnična opomba: V točki I.1A.026 „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km. |
I.1A.027 |
1C102 |
Ponovno nasičeni pirolizirani ogljiko-ogljikovi materiali, izdelani za nosilne rakete iz točke I.9A.001 ali za sondirne rakete iz točke I.9A.005. Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za materiale za rakete in projektile. |
I.1A.028 |
ex 1C107* (1C107.a, ex 1C107.b, ex 1C107.c in ex 1C107.d) |
Grafit in keramični materiali: a. drobnozrnati grafit z gostoto 1,72 g/cm3 ali več, merjeno pri 288 K (15 °C), katerega delci merijo 100 μm ali manj, ki se lahko uporablja za raketne dulce (šobe) in obloge konic letal, ki ponovno vstopajo v ozračje, ki jih je mogoče predelati v katerega koli od naslednjih proizvodov: 1. valje premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več; 2. cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali 3. kocke velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več; Napotilo: glej tudi I.0A.012. b.* pirolitsko ali z vlakni ojačani grafit, ki se lahko uporablja za raketne dulce in obloge konic letal, ki ponovno vstopajo v ozračje in se lahko uporabljajo v „projektilih“; Napotilo: glej tudi I.0A.012. c.* keramični kompozitni materiali (z dielektrično konstanto manj kot 6 pri frekvencah od 100 MHz do 100 GHz) za ohišja, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“; d.* keramika, ki je v masi ojačena s silicij-ogljikovimi vlakni in se lahko uporablja za konice, ki se lahko uporabljajo za „projektile“. |
I.1A.029 |
ex 1C111* (1C111.a.1-3, 1C111.a.4, 1C111.b.1-4 in 1C111.c) |
Goriva in kemijske sestavine goriv, razen tistih iz točke I.1A.025: a. pogonske snovi: 1. sferični aluminijev prah, razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga, z delci enakega premera, manjšega od 200 μm, in z vsebnostjo aluminija 97 ut. % ali več, če vsaj 10 ut. % celotne mase pomenijo delci s premerom, manjšim od 63 μm, v skladu z ISO 2591:1988 ali enakovrednim nacionalnim standardom; Tehnična opomba: Velikost delcev 63 μm (ISO R-565) ustreza 250 meshem (Tyler) ali 230 meshem (standard ASTM E-11). 2. kovinska goriva, razen tistih, ki so zajeta v Nadzoru vojaškega blaga, z delci velikosti manj kot 60 μm, bodisi sferičnimi, atomiziranimi, sferoidalnimi, v luskinah ali zmletimi, ki vsebujejo 97 ut. % ali več katere koli od naslednjih snovi: a. cirkonija; b. berilija; c. magnezija ali d. zlitin kovin iz zgornjih podtočk a do c; Tehnična opomba: Naravna vsebnost hafnija v cirkoniju (značilna je od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem. 3. oksidanti, ki se lahko uporabljajo v raketnih motorjih na tekoče-kapljevito gorivo: a. didušikov trioksid; b. dušikov dioksid / didušikov tetraoksid; c. didušikov pentoksid; d. mešani dušikovi oksidi (MON); Tehnična opomba: Mešani dušikovi oksidi (MON) so raztopine dušikovega oksida (NO) v didušikovem tetraoksidu / dušikovem dioksidu (N2O4/NO2), ki se lahko uporabljajo v raketnih sistemih. Obstaja vrsta koncentracij, ki se označijo kot MONi ali MONij, pri čemer sta i in j celi števili, ki predstavljata odstotek dušikovega oksida v mešanici (npr. MON3 vsebuje 3 % dušikovega oksida, MON25 pa 25 % dušikovega oksida. Zgornja meja je MON40, 40 mas. %). Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga za inhibirano rdečo kadečo dušikovo kislino (IRFNA). Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga in I.1A.049 za spojine iz fluora in enega ali več drugih halogenov, kisika ali dušika. 4. hidrazinski derivati: a. trimetilhidrazin; b. tetrametilhidrazin; c. N,N dialilhidrazin; d. alilhidrazin; e. etilen dihidrazin; f. monometilhidrazin dinitrat; g. nesimetrični dimetilhidrazin nitrat; h. hidrazinijev azid; i. dimetilhidrazinijev azid; Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga za hidrazinijev nitrat; k. diimido dihidrazin oksalne kisline; l. 2-hidroksietilhidrazin nitrat (HEHN); Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga za hidrazinijev perklorat; n. hidrazinijev diperklorat; o. metilhidrazin nitrat (MHN); p. dietilhidrazin nitrat (DEHN); q. 1,4-dihidrazin nitrat (DHTN); b.* polimerne snovi: 1. karboksi-terminirani polibutadien (CTPB); 2. hidroksi-terminirani polibutadien (HTPB), razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga; 3. polibutadien-akrilna kislina (PBAA); 4. polibutadien-akrilnokislinski akrilonitril (PBAN); c. drugi pogonski aditivi in agenti: Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga za karborane, dekarborane, pentaborane in njihove derivate. 2. trietilen-glikol dinitrat (TEGDN); 3. 2-nitrodifenilamin (CAS 119-75-5); 4. trimetiloletan trinitrat (TMETN) (CAS 3032-55-1); 5. dietilen-glikol dinitrat (DEGDN); 6. derivati ferocena: Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga za katocen. b. etil-ferocen; c. propil-ferocen (CAS 1273-89-8); Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga za n-butil ferocen. e. pentil-ferocen (CAS 1274-00-6); f. diciklopentil-ferocen; g. dicikloheksil-ferocen; h. dietil-ferocen; i. dipropil-ferocen; j. dibutil-ferocen; k. diheksil-ferocen; l. acetil-ferocen; Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga za ferocen-karboksilne kisline. Napotilo: glej Nadzor vojaškega blaga za butacen. o. drugi derivati ferocena, ki se lahko uporabljajo za prilagajanje hitrosti gorenja raketnega goriva, razen tistih, ki so zajeti v Nadzoru vojaškega blaga. Opomba: Glede goriv in kemijskih sestavin goriv, ki niso zajeti v točki I.1A.029, glej Nadzor vojaškega blaga. |
I.1A.030 |
1C116 |
Martenzitna jekla (jekla, na splošno določena z visokim deležem niklja, zelo nizkim deležem ogljika in uporabo nadomestnih elementov ali usedlin, ki omogočajo utrjevanje s staranjem) z natezno trdnostjo najmanj 1 500 MPa ali več, merjeno pri 293 K (20 °C), ki so v obliki pločevine, plošče ali cevi z debelino 5 mm ali manj. Napotilo: glej tudi I.1A.035. |
I.1A.031 |
ex 1C117* |
Volfram, molibden in njune zlitine v obliki enakih sferičnih ali atomiziranih delcev premera 500 mikrometrov ali manj, čistote 97 % ali več, ki se uporabljajo za izdelavo elementov motorjev, ki se lahko uporabljajo za „projektile“ (tj. za toplotne ščite, podlage za dulce, vratove dulcev in površine, ki se uporabljajo za krmiljenje potiska). |
I.1A.032 |
1C118 |
Dupleksno nerjavno jeklo, stabilizirano s titanom (Ti-DSS): a. ki ima vse naslednje značilnosti: 1. vsebuje 17,0 do 23,0 ut. % kroma in 4,5 do 7,0 ut. % niklja; 2. vsebuje več kot 0,10 ut. % titana in 3. ima feritno-avstenitno mikrostrukturo (imenovano tudi dvofazna mikrostruktura), ki je najmanj 10 vol. % avstenitna (merjeno po ASTM E-1181-87 ali enakovrednem nacionalnem postopku), ter b. ki ima katero koli od naslednjih oblik: 1. ingoti ali palice, pri katerih je vsaka dimenzija enaka ali večja 100 mm; 2. listi širine 600 mm ali več in debeline 3 mm ali manj ali 3. cevi z zunanjim premerom 600 mm ali več in debelino sten 3 mm ali manj. |
I.1A.033 |
1C202 |
Zlitine: a. aluminijeve zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. natezno trdnost 460 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in 2. obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm; b. titanove zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. natezno trdnost 900 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in 2. obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm. Tehnična opomba: Zgoraj navedene zlitine se nanašajo na zlitine pred toplotno obdelavo ali po njej. |
I.1A.034 |
1C210 in ex 1C010.a |
„Vlakneni ali nitasti materiali“ ali prepregi, razen tistih iz točke I.1A.024: a. ogljikovi ali aramidni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo eno od naslednjih značilnosti: 1. „specifični modul“ 12,7 × 106 m ali več ali 2. „specifično natezno trdnost“ 235 × 103 m ali več; Opomba: Točka I.1A.034.a ne prepoveduje aramidnih „vlaknenih ali nitastih materialov“, v katerih je masni delež na estrih baziranih sredstev za površinsko spremembo vlaken 0,25 % ali več. b. stekleni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. „specifični modul“ 3,18 × 106 m ali več in 2. „specifično natezno trdnost“ 76,2 × 103 m ali več; c. neskončne „preje“, „rovingi“, „niti“ ali „trakovi“, impregnirani s smolo, ki so široki 15 mm ali manj (prepregi), izdelani iz ogljikovih ali steklenih „vlaknenih ali nitastih materialov“, določenih v točki I.1A.024 ali I.1A.034.a ali .b. Tehnična opomba: Smola sestavlja matriko kompozita. Opomba: V točki I.1A.034 so „vlakneni ali nitasti materiali“ omejeni na neskončne „monofilamente“, „preje“, „rovinge“, „niti“ ali „trakove“. |
I.1A.035 |
1C216 |
Maražno jeklo, razen tistega, ki je določeno v točki I.1A.030, z natezno trdnostjo 2 050 MPa ali več pri 293 K (20 °C). Opomba: Točka I.1A.035 ne prepoveduje oblik, pri katerih so linearne dimenzije 75 mm ali manj. Tehnična opomba: Izraz maražno jeklo z natezno trdnostjo zajema maražno jeklo pred toplotno obdelavo ali po njej. |
I.1A.036 |
1C225 |
Bor, obogaten z izotopom bor –10 (10B) nad vrednostmi v naravi: elementarni bor, njegove spojine, mešanice, ki vsebujejo bor, izdelki iz teh materialov, odpadki ali ostanki navedenih materialov. Opomba: Mešanice iz točke I.1A.036, ki vsebujejo bor, vključujejo tudi materiale z vsebnostjo bora. Tehnična opomba: Masni delež izotopa bor –10 v naravi znaša približno 18,5 ut. % (20 at.) |
I.1A.037 |
1C226 |
Volfram, volframov karbid in zlitine z masnim deležem volframa nad 90 % in obema naslednjima značilnostma: a. v obliki votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 mm do 300 mm in b. maso nad 20 kg. Opomba: Točka I.1A.037 ne prepoveduje delov, ki so posebej izdelani kot uteži ali kolimatorji za žarke gama. |
I.1A.038 |
1C227 |
Kalcij, ki ima obe naslednji značilnosti: a. vsebuje manj kot 1 000 ppm kovinskih nečistot, razen magnezija, in b. vsebuje manj kot 10 ppm bora. |
I.1A.039 |
1C228 |
Magnezij, ki ima obe naslednji značilnosti: a. vsebuje manj kot 200 ppm kovinskih nečistot, razen kalcija in b. vsebuje manj kot 10 ppm bora. |
I.1A.040 |
1C229 |
Bizmut, ki ima obe naslednji značilnosti: a. čistoto nad 99,99 % ali več in b. vsebuje manj kot 10 ppm srebra. |
I.1A.041 |
1C230 |
Kovinski berilij, zlitine, pri katerih je masni delež berilija nad 50 %, berilijeve spojine in njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih materialov. Opomba: Točka I.1A.041 ne prepoveduje naslednjega: a. kovinskih oken za rentgenske aparate ali naprave za vrtanje; b. mešanic oksidov v izdelkih ali polizdelkih, ki so oblikovani posebej za dele elektronskih komponent ali kot podlage za elektronska vezja; c. berila (berilijevega ali aluminijevega silikata) v obliki smaragdov ali akvamarinov. |
I.1A.042 |
1C231 |
Kovinski hafnij, zlitine, pri katerih je 60 % masni delež hafnija, hafnijevih spojin nad 60 %, njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih materialov. |
I.1A.043 |
1C232 |
Helij-3 (3He), mešanice, ki vsebujejo helij-3, in izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene snovi. Opomba: Točka I.1A.043 ne prepoveduje izdelkov ali naprav, ki vsebujejo manj kot 1 g helija-3. |
I.1A.044 |
1C233 |
Litij, obogaten z izotopom litij-6 (6Li) nad vrednostmi v naravi, in izdelki ali naprave, ki vsebujejo obogateni litij: elementarni litij, zlitine, spojine, mešanice, ki vsebujejo litij, izdelki iz teh materialov, odpadki ali ostanki navedenih materialov. Opomba: Točka I.1A.044 ne prepoveduje termoluminescenčnih dozimetrov. Tehnična opomba: Masni delež izotopa litij-6 v naravi znaša približno 6,5 ut. % (7,5 at.) |
I.1A.045 |
1C234 |
Cirkonij, pri katerem je razmerje med masnim deležem hafnija in cirkonija manjše od 1: kovinski cirkonij, zlitine, pri katerih je masni delež cirkonija nad 50 %, spojine, njihovi proizvodi ter odpadki in ostanki navedenih materialov. Opomba: Točka I.1A.045 ne prepoveduje cirkonija v obliki folije z debelino 0,10 mm ali manj. |
I.1A.046 |
1C235 |
Tritij, tritijeve spojine, mešanice, ki vsebujejo tritij, v katerih je razmerje med tritijevimi in vodikovimi atomi večje od 1:1 000, in proizvodi ali naprave, ki vsebujejo prej navedene snovi. Opomba: Točka I.1A.046 ne prepoveduje izdelkov ali naprav, ki vsebujejo manj kot 1,48 × 103 GBq (40 Ci) tritija. |
I.1A.047 |
1C236 |
Sevalci alfa z razpolovno dobo 10 dni ali več, vendar manj kot 200 let, ki so v naslednjih oblikah: a. elementarni; b. spojine, ki imajo specifično aktivnost alfa sevalcev 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več; c. mešanice, ki imajo skupno aktivnost alfa sevalcev 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več; d. proizvodi ali naprave, ki vsebujejo prej navedene materiale. Opomba: Točka I.1A.047 ne prepoveduje proizvodov ali naprav, ki vsebujejo manj kot 3,7 GBq (100 mCi) sevalcev alfa. |
I.1A.048 |
1C237 |
Radij-226 (226Ra), zlitine radija-226, spojine radija-226, mešanice, ki vsebujejo radij-226, njihovi izdelki in izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene materiale. Opomba: Točka I.1A.048 ne prepoveduje naslednjega: a. medicinskih pripomočkov; b. proizvoda ali naprave, ki vsebuje manj kot 0,37 GBq (10 mCi) radija-226. |
I.1A.049 |
1C238 |
Klorov trifluorid (ClF3). |
I.1A.050 |
1C239 |
Močni eksplozivi, razen tistih, ki so zajeti v Nadzoru vojaškega blaga, ali snovi ali mešanice, pri čemer je masni delež takšnih eksplozivov večji od 2 %, kristalna gostota večja od 1,8 g/cm3, hitrost detonacije pa večja od 8 000 m/s. |
I.1A.051 |
1C240 |
Nikelj v prahu in porozni kovinski nikelj, razen tistega iz točke I.0A.013: a. nikelj v prahu, ki ima obe naslednji značilnosti: 1. čistoto nad 99,0 % ali več in 2. povprečno velikost delcev, ki je manjša od 10 mikrometrov, merjeno po standardu ASTM B330; b. porozni kovinski nikelj, ki je pridobljen iz materialov, določenih v točki I.1A.051.a. Opomba: Točka I.1A.051 ne prepoveduje naslednjega: a. vlaknenega nikljevega prahu; b. posameznih poroznih nikljevih plošč, ki imajo površino 1 000 cm2 ali manj. Tehnična opomba: Točka I.1A.051.b se nanaša na porozno kovino, ki se oblikuje s stiskanjem ali sintranjem materialov iz točke I.1A.051.a, da nastane kovinski material z drobnimi porami, ki so enakomerno porazdeljene po vsem volumnu. |
I.1B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.1B.001 |
ex 1D001 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ opreme iz točke I.1A.006. |
I.1B.002 |
1D101 |
„Programska oprema“, napisana ali prirejena posebej za „uporabo“ blaga iz točk I.1A.007 do I.1A.009 ali I.1A.011 do I.1A.013. |
I.1B.003 |
1D103 |
„Programska oprema“, napisana posebej za analizo zmanjšane opaznosti, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči in akustični znaki. |
I.1B.004 |
1D201 |
„Programska oprema“, ki je napisana posebej za „uporabo“ blaga iz točke I.1A.014. |
I.1B.005 |
1E001 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk I.1A.006 do I.1A.051. |
I.1B.006 |
1E101 |
„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „uporabo“ blaga iz točk I.1A.001, I.1A.006 do I.1A.013 I.1A.026, I.1A.028, I.1A.029 do I.1A.032, I.1B.002 ali I.1B.003. |
I.1B.007 |
ex 1E102 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točk I.1B.001 do I.1B.003. |
I.1B.008 |
1E103 |
„Tehnologija“ za uravnavanje temperature, tlaka ali okolja v avtoklavih ali hidroklavih, kadar se uporabljajo za „proizvodnjo“„kompozitov“ ali delno obdelanih „kompozitov“. |
I.1B.009 |
1E104 |
„Tehnologija“, ki je povezana s „proizvodnjo“ pirolitsko dobljenih materialov, oblikovanih v kalupih, na vretenu ali drugih podlagah iz plinov predhodnikov, ki se razgrajujejo pri temperaturah med 1 573 K (1 300 °C) in 3 173 K (2 900 °C), pri tlaku od 130 Pa do 20 kPa. Opomba: Točka I.1B.009 vključuje „tehnologijo“ za sestavo kontrolnih shem in parametrov plinov predhodnikov, stopnje pretoka in nadzora. |
I.1B.010 |
ex 1E201 |
„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „uporabo“ blaga, določenega v točkah I.1A.002 do I.1A.005, I.1A.014 do I.1A.023, I.1A.024.b, I.1A.033 do I.1A.051 ali I.1B.004. |
I.1B.011 |
1E202 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga, določenega v točkah I.1A.002 do I.1A.005. |
I.1B.012 |
1E203 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točke I.1B.004. |
I.2
OBDELAVA MATERIALOV
I.2A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.2A.001 |
ex 2A001* |
Ležaji brez trenja in ležajni sistemi in komponente zanje: Opomba: Točka I.2A.001 ne prepoveduje tolerančnih kroglic, ki so po proizvajalčevih specifikacijah v skladu s standardom ISO 3290 stopnje 5 ali slabše. radialni kroglični ležaji, ki imajo vse tolerance po proizvajalčevih specifikacijah, ki so v skladu s standardom ISO 492 razreda 2, ali boljše (ali s standardi ANSI/ABMA 20 razreda ABEC-9 ali RBEC-9 ali drugimi enakovrednimi nacionalnimi standardi) ter imajo naslednje značilnosti: a. premer odprtine notranjega obroča med 12 in 50 mm; b. zunanji premer zunanjega obroča med 25 in 100 mm in c. širino med 10 in 20 mm. |
I.2A.002 |
2A225 |
Kokile, izdelane iz materiala, odpornega na tekoče aktinidne kovine: a. kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. prostornino od 150 cm3 do 8 000 cm3 in 2. izdelane so iz katerega koli od naslednjih materialov z masnim deležem 98 % ali več ali so z njim prevlečene: a. kalcijev fluorid (CaF2); b. kalcij-cirkonijev oksid (metacirkonat) (CaZrO3); c. cerijev sulfid (Ce2S3); d. erbijev oksid (erbia) (Er2O3); e. hafnijev oksid (hafnia) (HfO2); f. magnezijev oksid (MgO); g. nitrirane niobij, titan in volframove zlitine (približno 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W); h. itrijev oksid (yttria) (Y2O3) ali i. cirkonijev oksid (zirconia) (ZrO2); b. kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. prostornino od 50 cm3 do 2 000 cm3 in 2. izdelane so iz tantala z masnim deležem 99,9 % ali več ali so z njim obrobljene; c. kokile, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. prostornino od 50 cm3 do 2 000 cm3; 2. izdelane so iz tantala z masnim deležem 98 % ali več ali so z njim obrobljene in 3. prevlečene so s tantalovim karbidom, nitridom, boridom ali kombinacijo prej navedenega. |
I.2A.003 |
2A226 |
Ventili, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. „nominalno velikost“ 5 mm ali več; b. meh kot tesnilo in c. izdelani so iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji kot 60 %, ali so z njimi obrobljeni. Tehnična opomba: Za ventile, pri katerih sta premera vstopne in izstopne odprtine različna, se „nominalna velikost“ v točki I.2A.003 nanaša na manjši premer. |
I.2A.004 |
ex 2B001.a*, 2B001.d |
Strojna oprema in katera koli njena kombinacija za obdelovanje (ali odrezovanje) kovin, keramike ali „kompozitov“, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z elektronsko napravo za „numerično krmiljenje“, in posebej zanje izdelani sestavni deli: Napotilo: glej tudi I.2A.016. Opomba 1: Točka I.2A.004 ne prepoveduje posebne strojne opreme, katere uporaba je omejena na izdelavo zobnikov. Opomba 2: Točka I.2A.004 ne prepoveduje posebne strojne opreme, katere uporaba je omejena na obdelovanje katerega koli od naslednjih delov: a. pogonskih in odmičnih gredi; b. orodij in rezil; c. ekstruzijskih polžev. Opomba 3: Strojno orodje, ki ima vsaj dve od naslednjih treh zmogljivosti: struženje, rezkanje ali brušenje (npr. stroj za struženje z brusnimi zmogljivostmi), je treba obravnavati po določilih točk I.2A.004.a in I.2A.016. a.* Strojno orodje za struženje, za stroje z možnostjo izreza delov s premeri, večjimi od 35 mm, ki ima vse naslednje značilnosti: 1. pozicijsko natančnost z „vsemi možnimi kompenzacijami“, enako ali manjšo (boljšo) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (1) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi in 2. dve ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „oblikovne kontrole“; Opomba 1: Točka I.2A.004.a ne prepoveduje strojev za struženje, izdelanih posebej za proizvodnjo kontaktnih leč, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. strojni krmilnik je omejen na uporabo na oftalmologiji temelječe programske opreme za del vhodnih programskih podatkov in 2. nimajo vakuumskega potiska. Opomba 2: Točka I.2A.004.a ne prepoveduje stružnic za palične materiale (Swissturn), izključno za obdelovanje s podajalno napravo za palice (bar feed thru), če je največji premer palice enak ali manjši od 42 mm in ni možnosti vgradnje natezalne podloge. Stroji imajo lahko možnost vrtanja in/ali rezkanja za obdelavo delov s premerom, manjšim od 42 mm. d. obdelovalni stroji s principom praznjenja električnega naboja (EDM = Electric Discharge Machines) brezžičnega tipa in z dvema ali več rotirajočih osi, ki jih je mogoče hkrati nadzirati glede „oblikovne kontrole“. |
I.2A.005 |
ex 2B006.b* |
Merilni sistemi, oprema in „elektronski sestavi“ za kontrolo dimenzij in merilne sisteme: b.* naprave za merjenje linearne in kotne napake: 1.* naprave za merjenje linearne napake, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti: Tehnična opomba: V točki I.2A.005.b.1 „linearna napaka“ pomeni spremembo razdalje med merilno sondo in merjenim predmetom. a. brezkontaktni merilni sistem z „razločljivostjo“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,2 μm v merilnem območju do 0,2 mm; b. linearni diferenčni pretvorniki, ki ima vse naslednje značilnosti: 1. „linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 % v merilnem območju do 5 mm, in 2. lezenje, ki je enako ali manjše (boljše) od 0,1 % na dan pri standardni temperaturi okolja v preskusnem prostoru ± 1 K, ali c. merilni sistemi, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. vsebujejo „laser“ in 2. pri standardni temperaturi v območju ± 1 K in pri standardnem tlaku vsaj 12 ur vzdržujejo naslednji značilnosti: a. „razločljivost“ na celotnem merilnem območju, enako ali manjšo (boljšo) od 0,1 μm, in b. „merilno negotovost“, enako ali manjšo (boljšo) od (0,2 + L/2 000) μm (L je merjena dolžina v mm); Opomba: Točka I.2A.005.b.1.c ne prepoveduje merilnih kompenzacijskih sistemov brez zaprte ali odprte zanke, ki vsebujejo laser za merjenje napake pomika orodja brez pregledovanja dimenzij ali podobne opreme. 2. kotni merilniki napak pomika s kotnim odstopanjem, ki je enako ali manjše (boljše) od 0,00025 °. Opomba: Točka I.2A.005.b.2 ne prepoveduje optičnih merilnih instrumentov, kot so avtokolimatorji, ki uporabljajo kolinearno svetlobo (npr. lasersko svetlobo) za odkrivanje kotnega pomika zrcal. |
I.2A.006 |
2B007.c |
„Roboti“, ki imajo naslednje značilnosti, in posebej zanje izdelane kontrolne enote in „končne enote“: Napotilo: glej tudi I.2A.019. c. so posebej načrtovani ali oblikovani za obstojno radiacijsko trdnost pri skupni radiacijski dozi večji od 5 × 103 Gy (silikon), ne da bi prišlo do strukturne spremembe v materialu. Tehnična opomba: Izraz Gy (silicij) se nanaša na sevalno energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiteni vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju. |
I.2A.007 |
2B104 |
„Izostatične stiskalnice“, ki imajo vse naslednje značilnosti: Napotilo: glej tudi I.2A.017. a. maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več; b. izdelane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirane temperature 873 K (600 °C) ali več in c. imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več. |
I.2A.008 |
2B105 |
Peči za kemično naparjevanje (CVD), izdelane ali prirejene za učvrščevanje ogljik-ogljikovih kompozitov. |
I.2A.009 |
2B109 |
Stroji za potisno oblikovanje in posebej izdelane komponente: Napotilo: glej tudi I.2A.020. a. potisno oblikovalni stroji, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah so lahko opremljeni z enotami za „numerično“ ali računalniško kontrolo, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, in 2. imajo več kot dve kontrolirani osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati glede „oblikovne kontrole“; b. posebej izdelani sestavni deli za stroje za potisno oblikovanje iz točke I.2A.009.a. Opomba: Točka I.2A.009 ne prepoveduje strojev, ki se ne uporabljajo pri proizvodnji pogonskih sestavnih delov in opreme (npr. ohišja motorjev) za „projektile“. Tehnična opomba: V smislu točke I.2A.009 se štejejo stroji, ki vključujejo oblikovalno valjanje, pa tudi potisno oblikovanje, v kategorijo strojev za potisno oblikovanje. |
I.2A.010 |
2B116 |
Vibracijski sistemi za testiranje, oprema in sestavni deli zanje: a. sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi zaprte povratne zanke in digitalne kontrolne enote, kar omogoča vibriranje sistema na pospeševanje enako ali večje od 10 g rms v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz, pri vsiljeni sili enaki ali večji od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“; b. digitalne kontrolne enote, ki so kombinirane s posebej izdelano programsko opremo za testiranje vibracij, z „realnočasovno pasovno širino“, ki je večja od 5 kHz, in so namenjene za uporabo skupaj s sistemi za vibracijsko testiranje iz točke I.2A.010.a; c. pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez njih, z možnostjo vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se lahko uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke I.2A.010.a; d. oprema za testiranje vibracij in elektronske enote, izdelane za združevanje več vibracijskih enot v sistem, z možnostjo efektivne kombinirane vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se lahko uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke I.2A.010.a. Tehnična opomba: V točki I.2A.010 pomeni „brez zunanjih vplivov“ ravno mizo ali površino brez vpenjal ali drugih pripomočkov. |
I.2A.011 |
2B117 |
Oprema in naprave za nadzor postopkov, razen tistih iz točke I.2A.007 ali I.2A.008, izdelane ali prirejene za denzifikacijo in pirolizo kompozitnih struktur raketnih šob in konic letal, ki ponovno vstopajo v ozračje. |
I.2A.012 |
2B119 |
Balansirni stroji in sorodna oprema: Napotilo: glej tudi I.2A.021. a. balansirni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. ne morejo uravnotežiti rotorjev/sklopov z maso več kot 3 kg; 2. lahko uravnotežijo rotorje/sklope pri hitrostih nad 12 500 vrt/min; 3. lahko odpravljajo neuravnoteženost v dveh ali več ravninah in 4. imajo zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotirajočih mas reda 0,2 g mm na kg; Opomba: Točka I.2A.012.a ne prepoveduje balansirnih strojev, izdelanih ali prirejenih za zobozdravniško ali drugo medicinsko rabo. b. merilne sonde, izdelane ali prirejene za uporabo s stroji iz točke I.2A.012.a. Tehnična opomba: Merilne sonde se včasih pojavljajo tudi pod nazivom instrumenti za uravnoteženje. |
I.2A.013 |
2B120 |
Simulatorji premika ali merilne mize, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. dve ali več osi; b. drsne obroče s sposobnostjo prenosa električnega toka in/ali signala in c. katero koli od naslednjih značilnosti: 1. za vsako os velja naslednje: a. ima sposobnost hitrostnih navojev 400 stopinj/s ali več ali 30 stopinj/s ali manj in b. raven občutljivosti je enaka ali manjša kot 6 stopinj/s ali manj, natančnost pa 0,6 stopinj/s ali manj; 2. najslabšo raven stabilnosti, povprečno enako ali boljšo (manjšo) od 0,05 % na 10 stopinj ali več, ali 3. položajno natančnost 5 kotnih stopinj ali boljšo. Opomba: Točka I.2A.013 ne prepoveduje rotacijskih miz, ki so izdelane ali prirejene za strojna orodja ali za medicinsko opremo. |
I.2A.014 |
2B121 |
Pozicijske mize (oprema z zmožnostjo natančnih premikov v vseh oseh), razen tistih iz točke I.2A.013, ki imajo obe naslednji značilnosti: a. dve ali več osi in b. položajno natančnost 5 kotnih stopinj ali boljšo. Opomba: Točka I.2A.014 ne prepoveduje rotacijskih miz, izdelanih ali prirejenih za strojna orodja ali medicinsko opremo. |
I.2A.015 |
2B122 |
Centrifuge z zmožnostjo pospeševanja nad 100 g in z odjemnimi enotami z zmožnostjo prenosa električnega toka in signalov. |
I.2A.016 |
2B201, 2B001.b.2 in 2B001.c.2 |
Strojna orodja in njihove kombinacije za odstranjevanje ali odrezovanje kovin, keramike ali „kompozitov“, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z elektronskimi enotami za sočasno „vodenje po konturi“ v dveh ali več oseh: Opomba: Za „numerične kontrolne“ enote, ki so prepovedane zaradi z njimi povezane „programske opreme“, glej točko I.2B.002. a. strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. pozicijsko natančnost z „vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (1) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi; 2. dve ali več rotirajočih osi ali 3. pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati zaradi „vodenja po konturi“; Opomba: Točka I.2A.016.a ne prepoveduje strojev za brušenje z naslednjima značilnostma: a. pomik osi X, ki je večji od 2 m, in b. splošna natančnost prek cele osi X, ki je večja (slabša) od 30 μm. b. strojna orodja za brušenje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. pozicijsko natančnost z „vsemi možnimi kompenzacijami“, enako ali manjšo (boljšo) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (1) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi; 2. dve ali več rotirajočih osi ali 3. pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati zaradi „vodenja po konturi“. Opomba: Točka I.2A.016.b ne prepoveduje naslednjih strojev za brušenje: a. brusilnih strojev za cilindrično zunanje, notranje in zunanje-notranje brušenje, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm in 2. omejitev je na oseh x, z in c; b. oblikovna brusilna orodja, ki nimajo z ali w osi z natančnostjo pozicioniranja, manjše (boljše) od 4 mm po standardu ISO 230/2 (1988) (1) ali nacionalnem ekvivalentu tega standarda. Opomba 1: Točka I.2A.016 ne prepoveduje posebne strojne opreme, katere uporaba je omejena na obdelovanje katerega koli od naslednjih delov: a. menjalnikov; b. pogonskih in odmičnih gredi; c. orodij in rezil; d. ekstruzijskih polžev. Opomba 2: Strojno orodje, ki ima vsaj dve od naslednjih treh zmogljivosti: struženje, rezkanje ali brušenje (npr. stroj za struženje z brusnimi zmogljivostmi), je treba obravnavati po določilih točk I.2A.004.a ali I.2A.016.a ali b. |
I.2A.017 |
2B204 |
„Izostatične stiskalnice“, razen tistih iz točke I.2A.007, in oprema zanje: a. „izostatične stiskalnice“, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. sposobne so dosegati maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več in 2. imajo komoro z notranjim premerom nad 152 mm; b. orodja, kokile in oprema zanje, posebej izdelani za „izostatične stiskalnice“, določene v točki I.2A.017.a. Tehnična opomba: V točki I.2A.017 se notranja širina komore nanaša na komoro, v kateri se dosegata delovna temperatura in delovni tlak, brez kakršnih koli dodatkov. Za to dimenzijo se upošteva manjši premer: bodisi notranji premer tlačne komore ali izolirane talilne komore, kar je odvisno od tega, katera izmed komor je nameščena znotraj druge. |
I.2A.018 |
2B206 |
Merilni stroji, deli ali oprema za pregledovanje dimenzij, razen tistih iz točke I.2A.005: a. merilni stroji z računalniško ali numerično podporo za pregledovanje dimenzij, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. dve ali več osi in 2. „merilno negotovost“ enodimenzijske mere, ki je enaka ali manjša (boljša) od (1,25 + L/1 000) μm, merjeno s sondo z „merilno negotovostjo“, ki je manjša (boljša) od 0,2 μm (L je merjena dolžina v mm) (sklic:VDI/VDE 2617, dela 1 in 2); b. merilni sistemi za simultano meritev polovično zaprtih površin, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. „merilno negotovost“ na vsaki linearni osi, ki je enaka ali manjša (boljša) od 3,5 μm na 5 mm, in 2. „kotni pogrešek“, ki je enak ali manjši od 0,02 °. Opomba 1: Obdelovalni stroji, ki se lahko uporabljajo kot merilni stroji, so prepovedani, če ustrezajo kriterijem ali presegajo tiste, določene za funkcije obdelovalnega stroja ali funkcije merilnih obdelovalnih strojev. Opomba 2: Stroj iz točke I.2A.018 je prepovedan, če presega prag prepovedi kjer koli znotraj merilnega območja. Tehnične opombe:1. Merilna sonda, ki se uporablja pri določanju merilne negotovosti sistema za pregledovanje dimenzij, ustreza pogojem, ki so določeni v VDI/VDE 2617, deli 2, 3 in 4. 2. Vsi merjeni parametri iz točke I.2A.018 dopuščajo pozitivni, pa tudi negativni odmik. |
I.2A.019 |
2B207 |
„Roboti“, „končne enote“ in kontrolne enote, razen tistih iz točke I.2A.006: a. „roboti“ ali „končni efektorji“, posebej izdelani za izpolnjevanje nacionalnih varnostnih standardov, ki se uporabljajo za ravnanje z močnimi eksplozivi (npr. upoštevanje električnih karakteristik pri delu z visoko eksplozivnimi sredstvi); b. kontrolne enote, ki so posebej izdelane za katere koli „robote“ ali „končne enote“ iz točke I.2A.019.a. |
I.2A.020 |
2B209 |
Stroji za oblikovalno valjanje, stroji z vreteni z možnostjo potisnega oblikovanja, ki nudijo tudi funkcije oblikovalnega valjanja, razen tistih iz točke I.2A.009, in vretena: a. stroji, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. tri valje ali več (aktivni ali gonilni) in 2. po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah se lahko opremijo z „numeričnimi“ ali računalniškimi kontrolnimi enotami; b. rotacijski oblikovni trni, namenjeni izdelavi cilindričnih rotorjev z notranjim premerom od 75 mm do 400 mm. Opomba: Točka I.2A.020.a vključuje stroje z enojnim valjem za preoblikovanje kovine in dva pomožna valja, ki podpirata vpenjalno os, vendar ne sodelujeta neposredno pri procesu preoblikovanja. |
I.2A.021 |
2B219 |
Centrifugalni večosni balansirni stroji, nepremični ali prenosni, horizontalni ali vertikalni: a. centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje gibkih rotorjev dolžine 600 mm ali več, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. amplitudo ekscentričnosti ali premer rotirajočega dela več kot 75 mm; 2. masno območje od 0,9 do 23 kg in 3. zmožnost uravnoteženja pri vrtilni hitrosti več kot 5 000 vrt/min; b. centrifugalni balansirni stroji, ki so namenjeni za uravnoteženje votlih cilindričnih rotorskih komponent in imajo vse naslednje značilnosti: 1. premer nihala več kot 75 mm; 2. masno območje od 0,9 do 23 kg; 3. zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotirajočih mas do rezidualne neuravnoteženosti 0,01 kg × mm/kg na posamezno os ali manj in 4. prenos moči prek klinastega jermena. |
I.2A.022 |
2B225 |
Daljinske enote, ki omogočajo delovanje na daljavo pri radiokemičnem ločevanju ali v toplotnih celicah in imajo eno od naslednjih značilnosti: a. sposobnost penetriranja 0,6 m ali več globoko v steno toplotne celice (delovanje skozi steno) ali b. sposobnost premostitve preko meje vroče celice debeline 0,6 m ali več (delovanje čez steno). Tehnična opomba: Daljinske enote omogočajo prenos človekovih dejanj z daljinsko upravljano roko in stalno povezavo. Lahko so tipa „delovanje na ukaz“ ali pa delujejo z uporabo krmilne palice ali računalniške miške. |
I.2A.023 |
2B226 |
Indukcijske peči s kontrolirano atmosfero (z vakuumom ali inertnim plinom kot zaščito) in njihovo napajanje: a. peči, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. sposobnost delovanja nad temperaturo 1 123 K (850 °C); 2. vsebujejo indukcijske tuljave s premerom 600 mm ali manj in 3. izdelane so za napajanje z vhodno močjo vsaj 5 kW; b. napajalne enote s predpisano izhodno močjo 5 kW ali več, posebej izdelane za peči, določene v točki I.2A.023.a. Opomba: Točka I.2A.023.a ne prepoveduje peči, ki so konstruirane za obdelavo polprevodniških elementov. |
I.2A.024 |
2B227 |
Vakuumske ali druge metalurške talilne peči in peči za ulivanje s kontrolirano atmosfero in oprema, povezana z njimi: a. ponovno taljenje ingota in postopek litja v peči, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. taljive elektrode z zmogljivostjo od 1 000 cm3 do 20 000 cm3 in 2. sposobnost delovanja pri delovnih temperaturah nad 1 973 K (1 700 °C); b. peči za taljenje z uporabo elektronskega žarka in plazemske atomizacije, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. moč 50 kW ali več in 2. sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 473 K (1 200 °C); c. sistemi za računalniški nadzor in spremljanje, ki so posebej prilagojeni za peči iz točke I.2A.024.a ali b. |
I.2A.025 |
2B228 |
Oprema za izdelavo ali sestavljanje rotorjev in za ravnanje rotorjev ter ekspanzijski oblikovni koluti in orodja: a. oprema za sestavljanje cilindričnih delov plinskih centrifug, filtrirnih delov in končnih kap; Opomba: Točka I.2A.025.a vključuje stroje za precizne oblikovne kolute, spone ter orodje za tesno tolerančno vpenjanje. b. oprema za pričvrstitev in poravnavo delov za plinske valjaste centrifuge s skupno osjo; Tehnična opomba: V točki I.2A.025.b takšna oprema navadno sestoji iz precizijskih merilnih sond, povezanih z računalnikom, ki zaporedno beleži premike, na primer pnevmatskega bata, ki služi za poravnavo delov rotorja. c. ekspanzijski oblikovni koluti in orodja za izdelavo preprostih enojnih konvolutnih spojk. Tehnična opomba: V točki I.2A.025.c imajo spojke vse naslednje značilnosti: 1. notranji premer od 75 mm do 400 mm; 2. dolžino enako 12,7 mm ali več; 3. razliko amplitud oblik večjo od 2 mm in 4. izdelane so iz visokotrdnih aluminijevih zlitin, martenzitnega jekla ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ z visoko trdnostjo. |
I.2A.026 |
2B230 |
„Tlačni pretvorniki“, ki omogočajo merjenja absolutnih tlakov kjer koli v območju med 0 in 13 kPa in imajo obe naslednji značilnosti: a. elementi tlačnih senzorjev so izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni in b. imajo eno od naslednjih značilnosti: 1. merilno območje, ki je manjše od 13 kPa, in „natančnost“, ki je boljša od ± 1 % v celotnem merilnem območju, ali 2. merilno območje, ki je enako 13 kPa ali več, in „natančnost“, ki je boljša od ± 130 Pa. Tehnična opomba: V točki I.2A.026 pomeni „natančnost“ nelinearnost, histerezo in sposobnost ponovljivosti pri temperaturi okolja. |
I.2A.027 |
2B231 |
Vakuumske črpalke, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. premer vhoda je enak ali večji od 380 mm; b. pretok je enak ali večji od 15 m3/s in c. imajo sposobnost ustvarjanja absolutnega vakuuma, boljšega od 13mPa. Tehnične opombe:1. Sesalna zmogljivost se določa na merilni točki s plinastim dušikom ali zrakom. 2. Absolutni vakuum se določa pri zaprti sesalni strani črpalke. |
I.2A.028 |
2B232 |
Večstopenjske plinske strelne naprave ali drugi visoko hitrostni strelni sistemi (tuljavni, elektromagnetni, elektrotermični in drugi napredni sistemi) z možnostjo pospeševanja izstrelka do hitrosti 2 km/s ali več. |
(1) Izdelovalci, ki izračunavajo pozicijsko natančnost v skladu z ISO 230/2 (1997), bi se morali posvetovati s pristojnimi organi države članice, v kateri imajo sedež. |
I.2B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.2B.001 |
ex 2D001 |
„Programska oprema“, razen tiste iz točke I.2B.002, je posebej napisana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ opreme iz točk I.2A.004 do I.2A.006. |
I.2B.002 |
2D002 |
„Programska oprema“ za elektronske naprave, tudi če je v elektronski napravi ali sistemu, da bi tem napravam ali sistemom omogočala funkcijo „numeričnega krmiljenja“ enot, z zmožnostjo sočasne koordinacije več kot štirih osi zaradi „vodenja po konturi“. Opomba 1: Točka I.2B.002 ne prepoveduje „programske opreme“, posebej napisane ali prirejene za delovanje strojnega orodja, ki ni opredeljeno v Skupini 1.2. |
I.2B.003 |
2D101 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk I.2A.007 do I.2A.015. |
I.2B.004 |
2D201 |
„Programska oprema“, ki je posebej napisana za „uporabo“ opreme iz točk I.2A.017 do I.2A.024. Opomba:„Programska oprema“, ki je posebej napisana za opremo iz točke I.2A.018, vključuje „programsko opremo“ za sočasno merjenje debeline stene in konture. |
I.2B.005 |
2D202 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ opreme iz točke I.2A.016. |
I.2B.006 |
ex 2E001 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točk I.2A.002 do I.2A.004, I.2A.006.b, I.2A.006.c, I.2A.007 do I.2A.028, I.2B.001, I.2B.003 ali I.2B.004. |
I.2B.007 |
ex 2E002 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točk I.2A.002 do I.2A.004, I.2A.006.b, I.2A.006.c, I.2A.007 do I.2A.028. |
I.2B.008 |
2E101 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk I.2A.007, I.2A.009, I.2A.010, I.2A.012 do I.2A.015 ali I.2B.003. |
I.2B.009 |
ex 2E201 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk I.2A.002 do I.2A.005, I.2A.006.b, I.2A.006.c, I.2A.016 do I.2A.020, I.2A.022 do I.2A.028, I.2B.004 ali I.2B.005. |
I.3
ELEKTRONIKA
I.3A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.3A.001 |
ex 3A001.a* |
Elektronske komponente: a. integrirana vezja za splošno rabo: Opomba 1: Status prepovedi rezin (obdelanih ali neobdelanih) z določeno funkcijo se določa v skladu s parametri iz točke I.3A.001.a. Opomba 2: Integrirana vezja vključujejo naslednje tipe: „monolitna integrirana vezja“; „hibridna integrirana vezja“; „veččipna integrirana vezja“; „integrirana vezja na filmu“, vključno z integriranimi vezji tipa silicij na safirju; „optična integrirana vezja“. 1.* integrirana vezja, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. izdelana ali oblikovana so za obstojno radiacijsko trdnost pri skupni dozi sevanja 5 × 103 Gy (silikon) ali večji in b. lahko se uporabljajo v raketnih sistemih in „zračnih plovilih brez posadke“ z zaščito pred jedrskimi učinki (npr.: elektromagnetnimi impulzi (EMP), rentgenskimi žarki, kombiniranimi učinki udarnih valov in toplote), ter v „projektilih“. |
I.3A.002 |
3A101 |
Elektronska oprema, naprave in sestavni deli: a. analogno-digitalni pretvorniki, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, ki so izdelani v skladu z vojaškimi specifikacijami za bojno opremo; b. pospeševalniki z zmožnostjo sproščanja elektromagnetnega sevanja, ki ga ustvarja zavorno sevanje pospešenih elektronov z 2 MeV ali več in sistemi, ki vsebujejo te pospeševalnike. Opomba: Točka I.3A.002.b zgoraj ne določa opreme, izdelane posebej za medicinsko uporabo. |
I.3A.003 |
3A201 |
Elektronske komponente: a. kondenzatorji, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti: 1.a. naznačeno napetost večjo od 1,4 kV; b. energijsko zmogljivost večjo od 10 J; c. kapacitivnost večjo od 0,5 μF in d. zaporedno induktivnost, manjšo od 50 nH, ali 2.a. naznačeno napetost večjo od 750 V; b. kapacitivnost večjo od 0,25 μF in c. zaporedno induktivnost, manjšo od 10 nH; b. superprevodni solenoidni elektromagneti, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. zmožnost ustvarjanja magnetnih polj, večjih od 2 T; 2. razmerje med njihovo dolžino in notranjim premerom večje od 2; 3. notranji premer, večji od 300 mm in 4. enakomernost magnetnega polja, boljšo od 1 % vzdolž osrednjih 50 % notranje prostornine; Opomba: Točka I.3A.003.b ne prepoveduje magnetov, ki so posebej izdelani in izvoženi „kot deli“ medicinskih sistemov za slikanje z uporabo jedrske magnetne resonance (NMR). Pojem „kot del“ ne pomeni nujno tudi fizičnega dela iste pošiljke; ločene pošiljke iz različnih virov so dovoljene pod pogojem, da pripadajoči izvozni dokumenti nedvoumno izkazujejo, da so pošiljke dobavljene „kot del“ sistema za slikanje. c. generatorji rentgenskih žarkov ali impulzni pospeševalniki elektronov, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti: 1.a. temensko energijo elektronov pospeševalnika enako ali večjo od 500 MeV, toda manjšo kot 25 MeV in b. „izkoristek“ (K), ki je enak ali večji od 0,25, ali 2.a. temensko energijo elektronov pospeševalnika enako ali večjo od 25 MeV in b. „temensko moč“ večjo od 50 MW. Opomba: Točka I.3A.003.c ne prepoveduje pospeševalnikov, sestavnih delov naprav, ki niso izdelane za obsevanje z elektronskimi ali rentgenskimi žarki (npr. elektronska mikroskopija), niti tistih, ki so izdelani za uporabo v medicini. Tehnične opombe:1. „Izkoristek“ K je določen kot: K = 1,7 × 103V2,.65Q V je maksimalna energija elektronov v milijonih elektron voltov. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika enako ali krajše od 1 μs, potem je Q celotni pospešeni naboj v Coulombih. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika daljše od 1 μs, potem je Q maksimalni pospešeni naboj v 1 μs. Q je enak integralu i glede na t v času pod 1 μs ali v času trajanja impulza snopa (Q = idt), pri čemer je i žarkovni tok v amperih in t čas v sekundah. 2. „Temenska moč“ = (temenski potencial v voltih) × (vrednost temenskega žarkovnega toka v amperih). 3. V napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je čas trajanja impulza snopa krajši od 1 μs oziroma od trajanja žarkovnih snopov, ki izhajajo iz enega impulza mikrovalovnega modulatorja. 4. V strojih, ki temeljijo na pospeševanju mikrovalov, je vrednost maksimalnega žarkovnega toka povprečni tok, dosežen v času trajanja zaporednih snopov. |
I.3A.004 |
3A225 |
Frekvenčni pretvorniki ali generatorji, razen tistih, določenih v točki I.0A.002.b.13, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. večfazni izhod, ki omogoča moč 40 W ali več; b. sposobnost delovanja v frekvenčnem območju od 600 do 2 000 Hz; c. celotno harmonično popačenje boljše (manjše) od 10 % in d. regulacijo frekvence, boljšo (manjšo) od 0,1 %. Tehnična opomba: Frekvenčni pretvorniki iz točke I.3A.004 so poznani tudi pod imenom konverterji ali inverterji. |
I.3A.005 |
3A226 |
Močnostni enosmerni napajalniki, razen tistih, ki so določeni v točki I.0A.002.j.6, ki imajo obe naslednji značilnosti: a. v časovnem obdobju osmih (8) ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja toka jakosti 500 A ali več z napetostjo 100 V ali več in b. v časovnem obdobju osmih (8) ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %. |
I.3A.006 |
3A227 |
Visokonapetostni enosmerni napajalniki, razen tistih, ki so določeni v točki I.0A.002.j.5, ki imajo obe naslednji značilnosti: a. v časovnem obdobju osmih (8) ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja toka jakosti 1 A ali več z napetostjo 20 kV ali več in b. v časovnem obdobju osmih (8) ur tokovno ali napetostno boljšo od 0,1 %. |
I.3A.007 |
3A228 |
Preklopne naprave: a. elektronke s hladno katodo, polnjene s plinom ali brez, ki delujejo podobno kot iskrilo in imajo vse naslednje značilnosti: 1. vsebujejo tri elektrode ali več; 2. maksimalno vrednost anodne napetosti, ki je enaka ali večja od 2,5 kV; 3. maksimalno vrednost anodnega toka, ki je enaka ali večja od 100 A, in 4. zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 10 μs; Opomba: Točka I.3A.007 zajema plinske kritronske in vakuumske spritronske elektronke. b. prožilno vezana iskrila, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 15 μs, in 2. maksimalno vrednost anodnega toka, ki je enaka ali večja od 500 A; c. moduli ali sklopi za hitro preklapljanje, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. naznačeno anodno temensko napetost, ki je večja od 2 kV; 2. maksimalno vrednost anodnega toka, ki je enaka ali večja od 500 A, in 3. vklopni čas, ki je enak ali krajši od 1 μs. |
I.3A.008 |
3A229 |
Vžigalniki in enakovredni visokotokovni impulzni generatorji: Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga. a. vžigalni sistemi za detonatorje, ki so izdelani tako, da sprožijo krmiljene detonatorje iz točke I.3A.011; b. modularni električni impulzni generatorji (pulzerji), ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. izdelani so za prenosno, mobilno ali robustno uporabo; 2. zaprti so v prahotesnem ohišju; 3. sposobnost sproščanja lastne energije v manj kot 15 μs; 4. izhodno jakost, ki je večja od 100 A; 5. „čas vzpona“ manjši od 10 μs pri bremenih pod 40 omov; 6. nobena njihova mera ne presega 254 mm; 7. tehtajo manj kot 25 kg in 8. namenjeni so uporabi v razširjenem temperaturnem območju, in sicer od 223 K (– 50 °C) do 373 K (100 °C), ali primerni za uporabo v zračnih plovilih. Opomba: Točka I.3A.008.b vključuje tudi krmilnike za ksenonove bliskovke. Tehnična opomba: V točki I.3A.008.b.5 je „časovni porast“ opredeljen kot časovni interval od 10 % do 90 % amplitude toka, ko je v tokokrog vključen tudi upor. |
I.3A.009 |
3A230 |
Hitri impulzni generatorji, ki imajo obe naslednji značilnosti: a. izhodno napetost nad 6 V, ko je v tokokrog vključen tudi upor, ki ima upornost manjšo od 55 omov, in b. „prehodni čas impulza“, krajši od 500 ps. Tehnična opomba: V točki I.3A.009 je „čas prehoda impulza“ opredeljen kot časovni interval med 10 % in 90 % amplitude napetosti. |
I.3A.010 |
3A231 |
Nevtronski generatorski sistemi, vključno z elektronkami, ki imajo obe naslednji značilnosti: a. izdelani so za delovanje brez navzočnosti zunanjega vakuumskega sistema in b. izkoriščajo elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med tritijem in devterijem. |
I.3A.011 |
3A232 |
Detonatorji in večtočkovni vžigalni sistemi: Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga. a. električno krmiljeni detonatorji: 1. mostični vžigalnik (EB); 2. mostični vžigalnik z žico (EBW); 3. bliskoviti vžigalnik (slapper); 4. vžigalnik s folijo (EFI); b. naprave, ki uporabljajo en detonator ali več detonatorjev, izdelane za skoraj hkratni vžig eksplozivne površine, večje od 5 000 mm2, z enim samim vžigalnim signalom, pri čemer je časovno odstopanje vžiga na celotni površini manjše od 2,5 μs. Opomba: Točka I.3A.011 ne prepoveduje detonatorjev, ki uporabljajo samo primarne eksplozive, na primer svinčev azid. Tehnična opomba: Detonatorji iz točke I.3A.011 izkoriščajo majhen električni vodnik (mostič, žico za premoščanje ali folijo), ki se eksplozivno upari, ko skozenj steče hitri visokotokovni električni impulz. V vseh vrstah detonatorjev, razen bliskovitih vžigalnikov, sproži kemično detonacijo eksplozivni vodnik, ko pride v stik z močno eksplozivnim materialom, kot je na primer PETN (pentaeritritol-tetranitrat). Posebno udarjalo povzroči pri detonatorjih „slapper“ eksplozivno uparjanje električnega vodnika, ko udari na eksploziv in s tem povzroči kemično detonacijo. V nekaterih primerih požene navedeno udarjalo magnetna sila. Izraz vžigalnik z eksplozivno folijo se lahko nanaša na mostiščni vžigalnik, pa tudi na bliskoviti vžigalnik. Prav tako se lahko pojem vžigalnik včasih uporablja namesto besede detonator. |
I.3A.012 |
3A233 |
Masni spektrometri, razen tistih iz točke I.0A.002.g, ki so zmožni merjenja ionov z atomsko maso 230 ali več, z razločljivostjo, ki je boljša od dveh delov v 230, in ionski viri zanje: a. masni spektrometri z induktivno sklopljeno plazmo (ICP/MS); b. masni spektrometri s tlilno razelektritvijo (GDMS); c. masni spektrometri s termično ionizacijo (TIMS); d. masni spektrometri za obstreljevanje z elektroni, ki imajo komoro z viri izdelano iz materialov, odpornih proti UF6, ali pa je komora s takšnimi materiali prevlečena ali prekrita; e. masni spektrometri z molekularnim snopom, ki imajo eno od naslednjih značilnosti: 1. komora z viri je izdelana iz nerjavnega jekla ali molibdena ali je prevlečena ali prekrita z njima in opremljena s hladilno pastjo, ki omogoča ohlajanje do temperature 193 K (– 80 °C) ali manj, ali 2. komora z viri je izdelana iz materialov, ki so odporni na UF6, ali je prevlečena ali prekrita z njimi; f. masni spektrometri, opremljeni z ionskim virom, ki omogoča mikrofluoriranje, in izdelani za aktinoide ali fluoride aktinoidov. |
I.3B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.3B.001 |
3D101 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke I.3A.002.b. |
I.3B.002 |
ex 3E001 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk I.3A.001 do I.3A.003 ali I.3A.007 do I.3A.012. |
I.3B.003 |
ex 3E101 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke I.3A.001, I.3A.002 ali I.3B.001. |
I.3B.004 |
3E102 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točke I.3B.001. |
I.3B.005 |
ex 3E201 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme iz točk I.3A.003 do I.3A.012. |
I.4
RAČUNALNIKI
I.4A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.4A.001 |
4A001.a.1 * |
Elektronski računalniki in sorodna oprema: Napotilo: glej tudi I.4A.002. a. posebej izdelani, da imajo naslednje značilnosti: 1.* primernost za neprekinjeno delovanje pri temperaturah pod 228 K (– 45 °C) ali nad 328 K (55 °C). Opomba: Točka I.4A.001 se ne uporablja za računalnike, izdelane posebej za osebne avtomobile ali naprave za železniške vlake. |
I.4A.002 |
4A101* |
Analogni računalniki, „digitalni računalniki“ ali diferencialni digitalni analizatorji, ki imajo vse naslednje značilnosti: Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za računalnike, ki se uporabljajo v raketah in projektilih. a. izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001 ali za sondirne rakete iz točke I.9A.005 in b. izdelani kot robustni ali radiacijsko utrjeni, da vzdržijo stopnje sevanja 5 × 103 Gy (silikon) ali večje. |
I.4A.003 |
4A102 |
„Hibridni računalniki“, izdelani posebej za izdelovanje modelov, simulacijo ali sestavljanje oblike nosilnih raket iz točke I.9A.001 ali sondirnih raket iz točke I.9A.005. Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za računalnike v zvezi z raketami ali projektili. Opomba: Ta prepoved se uporablja le, kadar se oprema dobavlja skupaj s „programsko opremo“ iz točke I.7B.003 ali I.9B.003. |
I.4B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.4B.001 |
ex 4E001.a |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke I.4A.001, I.4A.002 ali I.4A.003. |
I.5
TELEKOMUNIKACIJE IN „INFORMACIJSKA VARNOST“
I.5A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.5A.001 |
5A101 |
Oprema za daljinsko merjenje in vodenje, vključno s talno opremo, izdelana ali prirejena za uporabo v „projektilih“. Tehnična opomba: V točki I.5A.001 „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km. Opomba:Točka I.5A.001 ne prepoveduje: a. opreme, izdelane ali prirejene za zrakoplove s posadko ali satelite; b. opreme, nameščene na tleh, izdelane ali prirejene za kopensko ali pomorsko uporabo; c. opreme, izdelane za namene komercialnih, civilnih ali življenjsko-varnostnih (npr. integriteta podatkov, varnost letenja) storitev GNSS . |
I.5B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.5B.001 |
5D101 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke I.5A.001. |
I.5B.002 |
5E101 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točke I.5A.001 ali programske opreme iz točke I.5B.001. |
I.6
SENZORJI IN LASERJI
I.6A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.6A.001 |
ex 6A005.b*, ex 6A005.c* in ex 6A005.d* a.: ex 6A005.d.4 b.: ex 6A005.b.2-4 c.: ex 6A005.c.2 |
„Laserji“, razen tistih iz točke I.0A.002.g.5 ali I.0A.002.h.6, sestavni deli in optična oprema (1) a. (1) impulzni excimer (XeF, XeCl, KrF) „laserji“, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. delujejo na valovnih dolžinah med 240 nm in 360 nm; 2. imajo korak ponovitve nad 250 kHz in 3. imajo povprečno izhodno moč več kot 500 W; b. (1) bakrovi (Cu) parni „laserji“, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. delujejo na valovnih dolžinah med 500 nm in 600 nm in 2. imajo povprečno izhodno moč več kot 40 W; c. (1) trdni „nastavljivi“ aleksandritski (CR: BeAl2O4) „laserji“, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. delujejo na valovnih dolžinah med 720 nm in 800 nm; 2. imajo pasovno širino 0,005 nm ali manj; 3. imajo korak ponovitve nad 125 Hz in 4. imajo povprečno izhodno moč več kot 30 W. |
I.6A.002 |
6A007.c |
Gravitacijski gradiometri. |
I.6A.003 |
6A102 |
„Detektorji“, utrjeni proti sevanju, posebej izdelani ali prirejeni za zaščito pred jedrskimi učinki (npr. elektromagnetnimi impulzi (EMP), rentgenskimi žarki, kombiniranim učinkom udarnih valov in toplote), ki se lahko uporabljajo v „projektilih“ in so izdelani ali prirejeni tako, da vzdržijo stopnje sevanja, ki ustrezajo skupni dozi sevanja 5 × 105 radov (silicij) ali jo presegajo. Tehnična opomba: V točki I.6A.003 je „detektor“, opredeljen kot mehanska, električna, optična ali kemična naprava, ki avtomatsko prepoznava in zapiše ali pa zazna pojave, kot so na primer sprememba tlaka ali temperature v okolju, električni ali elektromagnetni signal ali sevanje iz radioaktivnega materiala. To vključuje naprave, ki zaznavajo z enkratno operacijo ali napako. |
I.6A.004 |
6A107 |
Gravimetri ali komponente zanje in gravitacijski gradiometri: a. gravimetri, izdelani ali prirejeni za uporabo v zraku ali v pomorstvu, s statično in operativno natančnostjo 7 × 10–6 m/s2 (0,7 miligala) ali manj (boljšo), ki imajo zmožnost registracije v času 2 minuti ali manj; b. komponente, izdelane posebej za gravimetre iz točke I.6A.004.a in za gravitacijske gradiometre iz točke I.6A.002. |
I.6A.005 |
6A108 |
Radarski sistemi in sistemi zanje: a. radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, izdelani ali prirejeni posebej za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005; Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za radarje in laserske sisteme, ki se uporabljajo za rakete in projektile. Opomba: Točka I.6A.005.a zajema naslednje: a. opremo za kartiranje obrisov ozemlja; b. opremo za slikovne senzorje; c. opremo za kartiranje in korelacijo zemljišč (digitalno in analogno); d. opremo za Dopplerjev navigacijski radar; b. sistemi za natančno sledenje, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“: 1. sistemi za sledenje, ki uporabljajo kodnega prevajalca v povezavi bodisi z značilnostmi površja ali zraka bodisi v povezavi s sistemi navigacijskih satelitov in katerih namen so realnočasovne meritve položaja in hitrosti med letom; 2. radarji za merjenje razdalj, vključno s pripadajočimi optičnimi/infrardečimi sledilci, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. kotno ločljivost boljšo od treh miliradianov; b. doseg 30 km ali več z ločljivostjo obsega, boljšo od 10 m rms; c. ločljivost hitrosti boljšo od 3 m/s. Tehnična opomba: V točki I.6A.005 „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km. |
I.6A.006 |
6A202 |
Fotopomnoževalne elektronke, ki imajo obe naslednji značilnosti: a. površino fotokatode večjo od 20 cm2 in b. vzponski čas impulza anode manj kot 1 ns. |
I.6A.007 |
6A203 |
Kamere in sestavni deli: a. mehanske kamere z vrtljivim zrcalom in posebej zanje izdelani sestavni deli: 1. slikovne kamere, ki imajo hitrost snemanja nad 225 000 posameznih slik na sekundo; 2. „streak“ kamere, ki imajo hitrost zapisa nad 0,5 mm na mikrosekundo; Opomba: V točki I.6A.007.a sestavni deli takšnih kamer vključujejo tudi elektroniko za sinhronizacijo in sklope rotorjev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev. b. elektronske „streak“ kamere, elektronske slikovne kamere, elektronke in oprema: 1. elektronske „streak“ kamere s časovno ločljivostjo 50 ns ali manj; 2. črtne „streak“ elektronke za kamere iz točke I.6A.007.b.1; 3. elektronske (ali z elektronskim zaklopom) slikovne kamere, pri katerih je čas osvetlitve slik 50 ns ali manj; 4. slikovne elektronke in polprevodniške slikovne naprave za uporabo v kamerah iz točke I.6A.007.b.3: a. elektronke za ojačenje slike na majhni razdalji, ki imajo fotokatodo s prozorno prevodno oblogo, da zmanjšajo površinski upor fotokatode; b. elektronke za ojačenje z uporabo silicijevega logičnega sklopa (SIT), pri katerih hitri sistem zagotavlja prehod fotoelektronov iz fotokatode, preden ti dosežejo ploščo SIT; c. elektrooptični zaklopi Kerrove ali Pockelsove celice; d. druge slikovne elektronke in polprevodniške slikovne naprave, ki imajo čas osvetlitve slik 50 ns ali manj in so posebej izdelane za kamere iz točke I.6A.007.b.3; c. radiacijsko utrjene TV kamere in posebej izdelane leče, ki se v njih uporabljajo, posebej izdelane ali prilagojene na sevanje, tako da so sposobne delovanja pri dozah nad 50 × 103 Gy (silicij) (5 × 106 radov (silicij)), ne da bi prišlo do degradacije delovanja. Tehnična opomba: Izraz Gy (silicij) se nanaša na sevalno energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiteni vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju. |
I.6A.008 |
6A205 |
„Laserji“, „laserski“ ojačevalniki in oscilatorji, razen tistih iz točk I.0A.002.g.5, I.0A.002.h.6 in I.6A.001: a. argonovi ionski „laserji“ , ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. delujejo na valovnih dolžinah med 400 nm in 515 nm in 2. njihova povprečna izhodna moč je večja od 40 W; b. oscilatorji z enonastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti: 1. delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm; 2. njihova povprečna izhodna moč je večja od 1 W; 3. imajo korak ponovitve nad 1 kHz in 4. njihova impulzna širina je manjša od 100 ns; c. ojačevalniki in oscilatorji z nastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti: 1. delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm; 2. njihova povprečna izhodna moč je večja od 30 W; 3. imajo korak ponovitve nad 1 kHz in 4. njihova impulzna širina je manjša od 100 ns; Opomba: Točka I.6A.008.c ne prepoveduje oscilatorjev, ki delujejo le v enem načinu. d. impulzni „laserji“ z ogljikovim dioksidom, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. delujejo na valovnih dolžinah med 9 000 nm in 11 000 nm; 2. imajo korak ponovitve nad 250 Hz 3. njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W in 4. njihova impulzna širina je manjša od 200 ns; e. paravodikovi Ramanovi preklopniki, ki so izdelani za delovanje pri izhodni valovni dolžini 16 mikrometrov in imajo korak ponovitve nad 250 Hz; f. neodijevi (razen stekla) „laserji“, ki imajo izhodno valovno dolžino več kot 1 000 nm, vendar največ 1 100 nm: 1. „laserji s preklopom Q“ z impulznim vzbujanjem, s „trajanjem impulza“ več kot 1 ns, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti: a. imajo enokanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 40 W ali b. imajo večkanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 50 W ali 2. vključujejo podvajanje frekvence za izhodno valovno dolžino 500 nm ali več, vendar največ 550 nm, s povprečno izhodno močjo, ki je večja od 40 W. |
I.6A.009 |
6A225 |
Interferometri za merjenje hitrosti, večje od 1 km/s v časovnih intervalih, krajših od 10 mikrosekund. Opomba: Točka I.6A.009 vključuje interferometre, kot so VISAR (Velocity interferometer systems for any reflector) in DLI (Doppler laser interferometer). |
I.6A.010 |
6A226 |
Tlačni senzorji: a. manganinovi merilniki za tlake nad 10 GPa; b. kvarčni tlačni pretvorniki za tlake nad 10 GPa. |
I.6A.011 |
ex 6B108* |
Sistemi, izdelani posebej za radarsko merjenje preseka, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, in njihovi podsistemi. |
(1) Besedilo točk a, b, c in d tega vnosa ni skladno z besedilom točk a, b, c in d vnosa pod točko 6A005. |
I.6B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.6B.001 |
6D102 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke I.6A.005. |
I.6B.002 |
6D103 |
„Programska oprema“ za obdelavo posnetih podatkov po poletu, ki omogoča določanje položaja letala na celotni poti poleta in je posebej napisana ali prirejena za „projektile“. Tehnična opomba: V točki I.6B.002 pomeni izraz „projektili“ komponente raketnih sistemov in neimenovanih zrakoplovov z dosegom 300 km. |
I.6B.003 |
ex 6E001 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme, materialov ali „programske opreme“ iz točk I.6A.001, I.6A.002.c, I.6A.003, I.6A.004 do I.6A.010, I.6B.001 ali I.6B.002. |
I.6B.004 |
ex 6E002 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk I.6A.001, I.6A.002.c ali I.6A.003 do I.6A.010. |
I.6B.005 |
ex 6E101 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk I.6A.002 do I.6A.005, I.6A.011, I.6B.001 ali I.6B.002. |
I.6B.006 |
ex 6E201 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme iz točk I.6A.001 ali I.6A.006 do I.6A.010. |
I.7
NAVIGACIJA IN LETALSKA ELEKTRONIKA
I.7A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.7A.001 |
ex 7A002* (ex 7A002.a in ex 7A002.d) |
Žiroskopi, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente: Napotilo: glej tudi I.7A.003. a. „stabilnost“„stopnje zdrsa z delovne točke“, merjena v 1 g okolja v času enega meseca, z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti manj (boljša) kot 0,5 stopinje na uro, kadar so namenjeni za delovanje pri linearnem pospešku do vključno 100 g, b. namenjeni za delovanje pri linearnih pospeških večjih od 100 g. |
I.7A.002 |
7A101, ex 7A001.a.3 |
Merilniki pospeška in posebej zanje izdelani sestavni deli: a. linearni merilniki pospeškov, ki so izdelani za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali vseh vrstah sistemov za vodenje, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“ in posebej zanje načrtovanih komponentah, ki imajo naslednje značilnosti: 1. „prosti tek“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 1 250 μg in 2. „faktor lestvice“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 1 250 ppm; Opomba: Točka I.7A.002.a ne določa merilnikov pospeškov, ki so posebej izdelani in razviti kot MWD (Measurement While Drilling – merjenje med vrtanjem) senzorji za uporabo pri delu v jaških. Tehnične opombe:1. V točki I.7A.002.a „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km. 2. V točki I.7A.002.a je izhodišče za merilo „prosti tek“ in „faktor lestvice“ ena sigma standardne deviacije z upoštevanjem fiksne kalibracije v celotni periodi enega leta. b. merilniki pospeškov z neprekinjenim delovanjem, izdelani za delovanje pri pospeških, ki presegajo 100 g. |
I.7A.003 |
7A102* |
Vse vrste žiroskopov, razen tistih iz točke I.7A.001, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, katerih nazivna „stabilnost“„stopnje zdrsa z delovne točke“ znaša manj kot 0,5 °/h (1 sigma ali rms) v okolju 1 g, in posebej zanje izdelane komponente. Tehnična opomba: V točki I.7A.003 pomeni izraz „projektili“ komponente raketnih sistemov in neimenovanih zrakoplovov z dosegom 300 km. |
I.7A.004 |
ex 7A103 (7A103.a, ex 7A103.b in 7A103.c) |
Oprema in sistemi za meritve in navigacijo ter posebej zanje izdelane komponente: a.* inertna ali druga oprema, ki uporablja merilnike pospeška iz točk I.7A.002 ali žiroskope iz točke I.7A.001 ali I.7A.003, in sistemi, ki vsebujejo takšno opremo; b.* integrirani sistemi instrumentov za letenje, ki vključujejo žirostabilizatorje ali avtomatske pilote, izdelane ali prirejene za uporabo v „projektilih“; c. „integrirani navigacijski sistemi“, ki so izdelani ali prirejeni za „projektile“ in zagotavljajo natančnost navigacije v krogu 200 m CEP (Circle of Equal Probability) ali manj. Tehnične opombe:1. Za „integrirani navigacijski sistem“ je značilno, da je sestavljen iz naslednjih sestavnih delov: a. inertne merilne naprave (npr. referenčnega sistema za lego in smer, inertne referenčne enote ali inertnega navigacijskega sistema); b. enega ali več zunanjih senzorjev za občasno ali stalno osveževanje položaja in/ali hitrosti skozi celoten polet (npr. satelitski navigacijski sprejemnik, radarski višinomer in/ali Dopplerjev radar), in c. integracijske strojne in programske opreme. 2. V točki I.7A.004.c pomeni izraz „projektili“ komponente raketnih sistemov in neimenovanih zrakoplovov z dosegom več kot 300 km. |
I.7A.005 |
7A104 |
Žiro-astro kompasi in druge naprave, ki dajejo položaj ali orientacijo z uporabo avtomatskega sledenja nebesnih teles ali satelitov in posebej zanje izdelane komponente. |
I.7A.006 |
7A105 |
Oprema za sprejem za globalne satelitske navigacijske sisteme (GNSS; npr. GPS GLONASS ali Galileo), ki ima katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanjo izdelane komponente: a. izdelana ali prirejena je za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001, v zračnih plovilih brez posadke iz točke I.9A.003 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005 ali Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za sprejemne naprave raket in projektilov. b. izdelana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih značilnosti: 1. lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s; 2. za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS uporablja dekripcijo, izdelano ali prirejeno za vojaške ali vladne službe, ali 3. je posebej izdelana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih in pasivnih protiukrepov. Opomba: Točki I.7A.006.b.2 in I.7A.006.b.3 ne prepovedujeta opreme, izdelane za komercialne, civilne ali življenjsko-varnostne (npr. integriteta podatkov, varnost letenja) storitve GNSS. |
I.7A.007 |
7A106 |
Višinomeri radarskega tipa ali tipa laserskega radarja, izdelani ali prirejeni posebej za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005. Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za višinomere za rakete ali projektile. |
I.7A.008 |
7A115 |
Pasivni senzorji za določanje usmerjanja na določen elektromagnetni vir (oprema za iskanje smeri) ali na določeno značilnost terena, ki so izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005. Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za pasivne senzorje za rakete ali projektile. Opomba: Točka I.7A.008 zajema senzorje za naslednjo opremo: a. opremo za kartiranje obrisov ozemlja; b. opremo za slikovne senzorje (aktivne in pasivne); c. opremo za pasivne interferometre. |
I.7A.009 |
7A116 |
Sistemi za krmarjenje leta in servo ventili, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005. Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za sisteme za krmarjenje leta in servo ventile, ki se uporabljajo za rakete ali projektile. a. hidravlični, mehanski, elektrooptični ali elektromehanski sistemi za krmarjenje leta (vključno s krmarjenjem z uporabo računalnika); b. oprema za stabilizacijo in krmiljenje lege v prostoru; c. servo ventili za krmarjenje leta, izdelani ali prirejeni za sisteme iz točke I.7A.009.a ali I.7A.009.b, in izdelani ali prirejeni za delovanje v vibracijskem okolju, večjem kot 10 g rms med 20 Hz in 2 kHz. |
I.7A.010 |
7A117 |
„Krmilni sistemi“, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, z zmožnostjo doseganja sistemske natančnosti 3,33 % ali manj obsega (npr. „CEP“ 10 km ali manj v obsegu 300 km). |
I.7A.011 |
7B001 |
Oprema za testiranje, kalibracijo ali poravnavo, izdelana posebej za opremo iz točk I.7A.001 do I.7A.010. |
I.7A.012 |
7B002 |
Oprema, posebej izdelana za označevanje zrcal pri žiroskopih z obročnim „laserjem“: Napotilo: glej tudi I.7A.014. a. merilniki razpršljivosti z merilno natančnostjo 10 ppm ali manj (boljšo); b. merilniki profilov z merilno natančnostjo 0,5 nm (5 angstromov) ali manj (boljšo). |
I.7A.013 |
7B003* |
Oprema, izdelana posebej za „proizvodnjo“ opreme iz točk I.7A.001 do I.7A.010. Opomba: Točka I.7A.013 zajema: a. testne postaje za nastavitev žiroskopov; b. postaje za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov; c. postaje za testiranje zagona in motorjev žiroskopov; d. postaje za evakuacijo in polnjenje žiroskopov; e. napeljavo centrifug za ležaje žiroskopov; f. postaje za nastavitev osi merilnikov pospeška; g. (rezervirano) h. testne postaje za merilnike pospeška; i. testerji modulov inercialnih merilnih enot (IMU); j. testerji ploščadi inercialnih merilnih enot (IMU); k. oprema za ravnanje s stabilnimi komponentami inercialnih merilnih enot; l. oprema za nastavitev ploščadi inercialnih merilnih enot (IMU). |
I.7A.014 |
7B102 |
Reflektometri, izdelani posebej za označevanje zrcal laserskih žiroskopov, katerih merilna natančnost je 50 ppm ali manj (boljša). |
I.7A.015 |
7B103 |
„Proizvodni objekti“ in „proizvodna oprema“: a. „proizvodni objekti“, izdelani posebej za opremo iz točke I.7A.010; b. „proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točk od I.7A.011 do I.7A.013, ki je izdelana ali prirejena za uporabo z opremo iz točk I.7A.001 do I.7A.010. |
I.7B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.7B.001 |
ex 7D101 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk I.7A.001 do I.7A.008, I.7A.009.a, I.7A.009.b ali I.7A.011 do I.7A.015. |
I.7B.002 |
7D102 |
Integracijska „programska oprema“: a. integracijska „programska oprema“ za opremo iz točke I.7A.004.b; b. integracijska „programska oprema“, posebej napisana za opremo iz točke I.7A.004.a; c. integracijska „programska oprema“, napisana ali prirejena za opremo iz točke I.7A.004.c. Opomba: Običajna oblika integracijske „programske opreme“ izkorišča Kalmanovo filtriranje. |
I.7B.003 |
7D103 |
„Programska oprema“, posebej napisana za upodabljanje ali simulacijo „krmilnih sistemov“ iz točke I.7A.010 ali za njihovo konstrukcijsko integracijo v nosilne rakete iz točke I.9A.001 ali sondirne rakete iz točke I.9A.005. Opomba:„Programska oprema“ iz točke I.7B.003 je še naprej prepovedana, če je kombinirana s posebej izdelano strojno opremo iz točke I.4A.003. |
I.7B.004 |
ex 7E001 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točk I.7A.001 do I.7A.015 ali iz točk I.7B.001 do I.7B.003. |
I.7B.005 |
ex 7E002 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točk I.7A.001 do I.7A.015. |
I.7B.006 |
7E101 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme iz točk I.7A.001 do I.7A.015 ali I.7B.001 do I.7B.003. |
I.7B.007 |
7E102 |
„Tehnologija“ za varovanje letalske elektronike in električnih podsistemov pred nevarnostjo elektromagnetnih impulzov (EMP) in elektromagnetne interference (EMI) iz zunanjih virov: a. „tehnologija“ za konstrukcijo zaščitnih sistemov; b. „tehnologija“ za konfiguracijo odpornih električnih vezij in podsistemov; c. „tehnologija“ za določanje kriterijev odpornosti iz točk I.7B.007.a in I.7B.007.b. |
I.7B.008 |
7E104 |
„Tehnologija“ za integracijo podatkov o krmarjenju leta, vodenju in pogonu v sistem upravljanja leta za optimizacijo tirnice raketnega sistema. |
I.9
ZRAČNA PLOVILA IN POGON
I.9A Blago
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.9A.001 |
ex 9A004 |
Nosilne rakete. Napotilo: glej tudi I.9A.005. Za rakete in projektile glej Nadzor vojaškega blaga. Opomba: Točka I.9A.001 ne prepoveduje tovora. |
I.9A.002 |
9A011 |
Ramjet, scramjet ali kombinirani ciklični motorji in posebej zanje izdelane komponente. Napotilo: glej tudi I.9A.012 in I.9A.016. |
I.9A.003 |
ex 9A012.a |
„Zrakoplovi brez posadke“ („UAV-i“), pripadajoči sistemi, oprema in sestavni deli: a.* „UAV-i“, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti: 1.* imajo vse naslednje značilnosti: a. imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti: 1. zmožnost samostojnega nadzora poleta in navigacije (npr., avtomatski pilot s sistemom inertne navigacije), ali 2. zmožnost nadzorovanja poleta zunaj neposrednega vidnega območja s pomočjo upravljavca (npr. televizualni daljinski nadzor) in b. imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti: 1. imajo vgrajen sistem/mehanizem za razprševanje z zmogljivostjo večjo od 20 litrov ali 2. so izdelani ali prirejeni za vgradnjo sistema/mehanizma za razprševanje z zmogljivostjo večjo od 20 litrov ali 2. imajo sposobnost prenosa tovora najmanj 300 km daleč. Tehnične opombe:1. Razpršilo sestavljajo delci ali tekočine, ki niso sestavine goriva, stranski proizvodi ali dodatki, in je namenjeno razpršitvi v ozračje kot del tovora. Primeri razpršil (aerosolov) so pesticidi za škropljenje pridelkov in suhe kemikalije za „sejanje oblakov“ (ang. cloud-seeding). 2. Sistem/mehanizem za razprševanje vsebuje vse naprave (mehanske, električne, hidravlične itd.), ki so potrebne za shranjevanje in razprševanje razpršil (aerosolov) v ozračje. To vključuje možnost vbrizga razpršila v izpušne pare pri izgorevanju in v zračni tok propelerja. |
I.9A.004 |
9A101 |
Turboreaktivni in turboventilacijski motorji (vključno z motorji s turbokomponentami): a. motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti: 1. maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z maksimalno potisno vrednostjo več kot 8 890 N (doseženo na nevgrajenem motorju) in 2. specifično porabo goriva 0,15 kg/N/uro ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih in standardnih pogojih nadmorske višine 0); b. motorji, izdelani ali prirejeni za uporabo v „projektilih“. |
I.9A.005 |
9A104 |
Sondirne rakete z dosegom najmanj 300 km. Napotilo: glej tudi I.9A.001. Za rakete in projektile glej Nadzor vojaškega blaga. |
I.9A.006 |
9A105 |
Raketni motorji na tekoče-kapljevito gorivo: Napotilo: glej tudi I.9A.017. a. Raketni motorji na tekoče-kapljevito gorivo, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, ki imajo skupno impulzno zmogljivost enako ali večjo od 1,1 MNs; b. raketni motorji na tekoče-kapljevito gorivo, ki se lahko uporabljajo v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke I.9A.006.a, s skupno impulzno zmogljivostjo enako ali večjo od 0,841 MNs. |
I.9A.007 |
9A106 |
Sistemi ali komponente, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“ in so izdelani posebej za pogonske sisteme z raketami na tekoče gorivo: a. ablativne zaščitne obloge v pogonskih izgorevalnih komorah; b. raketne šobe; c. podsistemi krmiljenja potiska; Tehnična opomba: Primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke I.9A.007.c so: 1. gibljiva šoba; 2. vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; 3. premični motor ali šoba; 4. odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali 5. potisne zanke. d. krmilni sistemi za tekoča ali gosta goriva (vključno z oksidanti) in posebej zanje izdelane komponente, izdelani ali prirejeni za delovanje v okolju vibracij, večjih od 10 g rms, med 20 Hz in 2 kHz. Opomba: Edini servo ventili in črpalke iz točke I.9A.007.d so naslednji: a. servo ventili, izdelani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa in ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms; b. črpalke za tekoča goriva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa. |
I.9A.008 |
9A107 in ex 9A007.a |
Raketni motorji na trdo gorivo, ki se lahko uporabljajo v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, s skupno impulzno zmogljivostjo enako ali večjo od 0,841 MNs. Napotilo: glej tudi I.9A.017. |
I.9A.009 |
9A108 |
Komponente, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, posebej izdelane za pogonske sisteme z raketami na trdo gorivo: a. ohišja raketnih motorjev in „izolacija“ zanje; b. raketne šobe; c. podsistemi krmiljenja potiska. Tehnična opomba: Primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke I.9A.009.c so: 1. gibljiva šoba; 2. vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; 3. premični motor ali šoba; 4. odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali 5. potisne zanke. |
I.9A.010 |
9A109 |
Hibridni raketni motorji, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, in posebej zanje izdelane komponente. Napotilo: glej tudi I.9A.017. Tehnična opomba: V točki I.9A.010 „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km. |
I.9A.011 |
9A110 |
Kompozitne strukture, laminati in proizvodi iz njih, izdelane posebej za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005 ali podsistemih iz točk I.9A.006.a, I.9A.007 do I.9A.009, I.9A.014 ali I.9A.017. Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za kompozitne strukture, laminate in proizvode iz njih za rakete in projektile. |
I.9A.012 |
ex 9A111* |
Impulzni reaktivni motorji, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, in posebej zanje izdelane komponente. Napotilo: glej tudi I.9A.002 in I.9A.016. |
I.9A.013 |
9A115 |
Oprema za podporo izstreljevanju: Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za podporo izstreljevanju raket in projektilov. a. aparati in naprave za upravljanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001, v zračnih plovilih brez posadke iz točke I.9A.003 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005; b. vozila za prevoz, premikanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelana ali prirejena za uporabo v nosilnih raketah iz točke I.9A.001 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005. |
I.9A.014 |
9A116 |
Povratna vozila, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, in zanje izdelana ali prirejena oprema: a. povratna vozila; b. toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnih materialov; c. toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto; d. elektronska oprema, izdelana posebej za povratna vozila. |
I.9A.015 |
9A117 |
Mehanizmi za združevanje in razdruževanje ter medstopnje, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“. |
I.9A.016 |
ex 9A118* |
Naprave za uravnavanje izgorevanja za uporabo v motorjih, ki se uporabljajo v „projektilih“ iz točke I.9A.002 ali I.9A.012. |
I.9A.017 |
9A119 |
Posamezne raketne stopnje, ki se lahko uporabljajo v kompletnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točk I.9A.006, I.9A.008 in I.9A.010. |
I.9A.018 |
9A120 |
Rezervoarji za tekoča goriva, posebej konstruirani za goriva iz točke I.1A.029 ali „druga tekoča goriva“, ki se uporabljajo za raketne sisteme z zmogljivostjo prenosa vsaj 500 kg tovora najmanj 300 km daleč. Opomba: V točki I.9A.018 „druga tekoča goriva“ vključujejo med drugim tekoča goriva iz Nadzora vojaškega blaga. |
I.9A.019 |
(rezervirano) |
|
I.9A.020 |
ex 9B105* |
Vetrovniki za hitrosti 0,9 macha ali več, ki se lahko uporabljajo za „projektile“ in njihove podsisteme. |
I.9A.021 |
9B106 |
Okoljske in gluhe sobe: a. okoljske sobe z zmožnostjo simulacije naslednjih pogojev leta: 1. vibracij enakih ali večjih od 10 g rms, merjene na „preizkusni mizi“, med 20 Hz in 2 kHz in sile enake ali večje od 5 kN in 2. višine, enake ali višje od 15 km, ali 3. temperature od najmanj 223 K (– 50 °C) do 398 K (+ 125 °C); Tehnične opombe:1. Točka I.9A.021.a opisuje sisteme, ki lahko generirajo vibracije z enim signalom (tj. sinusni signal), in sisteme, ki lahko generirajo naključne širokopasovne vibracije (tj. spekter moči). 2. V točki I.9A.021.a.1 pomeni „preizkusna miza“ ravno mizo ali površino brez vpenjal ali drugih pripomočkov. b. okoljske sobe z zmožnostjo simulacije naslednjih pogojev leta: 1. zvočnega okolja s splošnim zvočnim tlakom 140 dB ali več (glede na 20 μPa) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in 2. višine, enake ali višje od 15 km, ali 3. temperature od najmanj 223 K (– 50 °C) do 398 K (+ 125 °C). |
I.9A.022 |
ex 9B115 |
Posebej izdelana „proizvodna oprema“ za sisteme, podsisteme in komponente iz točk I.9A.002, I.9A.004, I.9A.006 do I.9A.010, I.9A.012, I.9A.014 do I.9A.017. |
I.9A.023 |
ex 9B116 |
Posebej konstruirani „proizvodni objekti“ za nosilne rakete iz točke I.9A.001 ali sisteme, podsisteme in komponente iz točk I.9A.002, I.9A.004, I.9A.005 do I.9A.010, I.9A.012 ali I.9A.014 do I.9A.017. Napotilo: glej tudi Nadzor vojaškega blaga za „proizvodne objekte“ za rakete in projektile. |
I.9A.024 |
ex 9B117* |
Testne mize ali stojala za rakete ali raketne motorje na tekoča-kapljevita ali trda goriva, ki imajo katero koli od naslednjih lastnosti: a.* zmogljivost obvladovanja več kot 90 kN potiska ali b. zmožnost hkratnega merjenja treh aksialnih izrivnih komponent. |
I.9A.025 |
9C108 |
„Izolacijski“ material v razsutem stanju in „notranja obloga“ za ohišja raketnih motorjev, ki se lahko uporabljajo za „projektile“ ali so posebej izdelana za „projektile“. Tehnična opomba: V točki I.9A.025 „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km. |
I.9A.026 |
9C110 |
S smolo impregnirani vlakneni prepregi in s kovino prevlečene predoblike vlaken zanje, za kompozitne strukture, laminate in proizvode iz točke I.9A.011, izdelani iz organske ali kovinske matrike z uporabo vlaknenih ali filamentnih ojačitev s „specifično natezno trdnostjo“ več kot 7,62 × 104 m in s „specifičnim modulom“ več kot 3,18 × 106 m. Napotilo: glej tudi I.1A.024 in I.1A.034. Opomba: Edini s smolo impregnirani prepregi iz točke I.9A.026 so tisti, ki uporabljajo smole s točko steklenitve (Tg), po vulkanizaciji, ki je višja od 418 K (145 °C), merjeno po metodi ASTM D4065 ali po drugi ekvivalentni metodi. |
I.9B Tehnologija, vključno s programsko opremo
Št. |
Ustrezno blago in tehnologija iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1183/2007 |
Opis |
I.9B.001 |
ex 9D001 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena za „razvoj“ opreme ali „tehnologije“ iz točke I.9A.002, I.9A.009, I.9A.012, I.9A.015 ali I.9A.016. |
I.9B.002 |
9D101 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena za „uporabo“ blaga iz točke I.9A.020, I.9A.021, I.9A.023 ali I.9A.024. |
I.9B.003 |
9D103 |
„Programska oprema“, posebej napisana za oblikovanje, simuliranje ali integracijo konstrukcije nosilnih raket iz točke I.9A.001 ali sondirnih raket iz točke I.9A.005 ali podsistemov iz točke I.9A.006.a, I.9A.007, I.9A.009, I.9A.014 ali I.9A.017. Opomba:„Programska oprema“ iz točke I.9B.003 je še naprej prepovedana, če je kombinirana s posebej izdelano strojno opremo iz točke I.4A.003. |
I.9B.004 |
ex 9D104 |
„Programska oprema“, posebej napisana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 9A005, I.9A.002, I.9A.004, I.9A.006, I.9A.007.c, I.9A.007.d, I.9A.008, I.9A.009.c, I.9A.010, I.9A.012, I.9A.013.a, I.9A.014.d, I.9A.015 ali I.9A.016. |
I.9B.005 |
9D105 |
„Programska oprema“, ki usklajuje funkcije več kot enega podsistema, posebej napisana ali prirejena za „uporabo“ v nosilnih raketah iz točke I.9A.001 ali sondirnih raketah iz točke I.9A.005. |
I.9B.006 |
ex 9E001 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točk I.9A.001, I.9A.003, I.9A.021 do I.9A.024 ali I.9B.002 do I.9B.005. |
I.9B.007 |
ex 9E002 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točk I.9A.001, I.9A.003 ali I.9A.021 do I.9A.024. |
I.9B.008 |
9E101 |
„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga iz točk I.9A.004 do I.9A.017. |
I.9B.009 |
ex 9E102 |
„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „uporabo“ nosilnih raket iz točke I.9A.001 ali blaga iz točk I.9A.002, I.9A.004 do I.9A.017, I.9A.020 do I.9A.024, I.9B.002 ali I.9B.003. |
PRILOGA II
Blago in tehnologija iz člena 3
Opombe:
1. Če ni navedeno drugače, gre pri referenčnih številkah v stolpcu „Opis“ za napotitve na opis blaga in tehnologije z dvojno rabo iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2000.
2. Referenčna številka v stolpcu „Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 394/2006“ pa pomeni, da značilnosti predmeta, opisane v stolpcu „Opis“ ne ustrezajo povsem parametrom iz opisa blaga oziroma tehnologije z dvojno rabo, za katero gre pri napotitvi.
3. Opredelitve pojmov med „enojnimi navednicami“ so podane v tehnični opombi ob zadevnem predmetu.
4. Opredelitve pojmov med „dvojnimi navednicami“ so navedene v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 394/2006.
II.A A BLAGO
A.0 Jedrski materiali, objekti in oprema
Št. |
Opis |
Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 394/2006 |
II.A0.001 |
Žarnice z votlo katodo: (a) jodova žarnica z votlo katodo z okni iz čistega silicija ali kremena; (b) uranova žarnica z votlo katodo |
— |
II.A0.002 |
Faradayevi izolatorji za valovno dolžino med 500 nm in 650 nm |
— |
II.A0.003 |
Optične mrežice za valovno dolžino med 500 nm in 650 nm |
— |
II.A0.004 |
Optična vlakna za valovno dolžino med 500 in 650 nm, prevlečena z antirefleksnimi sloji za valovno dolžino med 500 in 650 nm, s premerom sredice, ki je večji od 0,4 mm vendar ne večji od 2 mm |
— |
II.A0.005 |
Komponente jedrskih reaktorskih posod in preskusna oprema, razen tistih iz 0A001: (1) Tesnila (2) Notranje komponente (3) Oprema za tesnjenje, preskušanje in merjenje |
0A001 |
II.A0.006 |
Jedrska opozorilna oprema za odkrivanje, prepoznavanje ali količinsko opredeljevanje radiokativnih snovi ali sevanja jedrskega izvora in posebej zanjo izdelane komponente, razen tistih iz 0A001j ali 1A004c |
0A001.j 1A004.c |
II.A0.007 |
Ventili z mehom iz aluminijeve zlitine ali nerjavečega jekla vrste 304 ali 316 L. Opomba: Ta točka ne zajema ventilov z mehom v točkah 0B001.c 6 in 2A226. |
0B001.c.6 2A226 |
II.A0.008 |
Ravna, izbočena/konveksna in vbočena/konkavna zrcala, prevlečene z visoko odbojnimi ali krmiljenimi večplastnimi prevlekami za valovno dolžino med 500 nm in 650 nm |
0B001.g.5 |
II.A0.009 |
Leče, poralizatorji, polvalovne retardacijske plošče (half-wave retarder plates) (plošče λ/2), laserska okna iz silikona ali kremena in rotatorji, prevlečeni z antirefleksnimi sloji za valovno dolžino med 500 nm in 650 nm |
0B001.g |
II.A0.010 |
Cevi, cevni sistemi, vztrajniki, vezni kosi iz – ali s prevleko iz – niklja ali nikljevih zlitin, z več kot 40 ut. %, niklja, razen tistih iz 2B350 h 1. |
2B350 |
II.A0.011 |
Vakuumske črpalke, razen tistih iz 0B002 f 2. ali 2B231: — Turbomolekularne črpalke s pretokom, enakim ali večjim od 400 l/s — Vakuumske predčrpalke tipa Roots (Roots type vacuum roughing pumps) z volumskim sesalnim pretokom nad 200m3/h Vijačni suhi kompresor in vijačne suhe vakuumske črpalke |
0B002.f.2 2B231 |
II.A0.012 |
Zatesnjena ohišja za manipulacijo, hrambo in ravnanje z radioaktivnimi snovmi (toplotne celice). |
0B006 |
II.A0.013 |
„Naravni uran“ ali „osiromašeni uran“ ali torij v obliki kovine, zlitine, kemičnih spojin ali koncentratov in kateri koli drug material, ki vsebuje enega ali več prej naštetih materialov, razen tistih iz 0C001 |
0C001 |
A.1 Materiali, kemikalije, „mikroorganizmi“ in „toksini“
Št. |
Opis |
Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 394/2006 |
II.A1.001 |
Bis(2-etilheksil) fosforjeva kislina (HDEHP ali D2HPA) CAS 298-07-7, topljiva v kateri koli količini, s čistostjo nad 90 % |
— |
II.A1.002 |
Plinasti fluor (CAS število 7782-41-4), s čistostjo nad 95 % |
— |
II.A1.003 |
Sifoni in tesnila iz katerega koli od naslednjih materialov: (a) kopolimeri viniliden fluorida, ki vsebujejo 75 % ali več beta kristalinske strukture v neraztegnjenem stanju; (b) fluorirani poliamidi, ki vsebujejo 10 ut. % ali več kombiniranega fluora; (c) fluorirani elastomeri fosfazena, ki vsebujejo 30 ut. % ali več kombiniranega fluora; (d) poliklorotrifluoroetilen (PCTFE, npr. Kel-F ®); (e) viton fluoro-elastomerji; (f) c. politetrafluoretilen (PTFE) |
|
II.A1.004 |
Osebna oprema za ugotavljanje sevanja jedrskega izvora, vključno z osebnimi dozimetri Opomba: Ta točka ne zajema jedrskih opozorilnih sistemov iz točke 1A004.c. |
1A004.c |
II.A1.005 |
Elektrolitske celice za pridobivanje fluora s proizvodno zmogljivostjo nad 100 g fluora na uro. Opomba: Ta točka ne zajema elektrolitskih celic iz točke 1B225. |
1B225 |
II.A1.006 |
Platinirani katalizatorji, razen tistih iz točke 1A225, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za pospeševanje reakcije izmenjave vodikovega izotopa med vodikom in vodo, pri pridobivanju tritija iz težke vode ali za pridobivanje težke vode in njenih nadomestkov |
1B231, 1A225 |
II.A1.007 |
Aluminij in njegove zlitine, razen tistih iz točke 1C002b.4 ali 1C202a, v surovi ali polpredelani obliki, ki imajo eno od naslednjih značilnosti: (a) imajo pri 293 K (20 °C) mejno natezno trdnost 460 MPa ali več; ali (b) imajo pri 298 K (25 °C) natezno trdnost 415 MPa ali več |
1C002.b.4 1C202.a |
II.A1.008 |
Magnetne kovine kakršnih koli vrst ali oblik z začetno relativno prepustnostjo 120 000 ali več in debelino med 0,05 in 0,1 mm |
1C003.a |
II.A1.009 |
„Vlakneni ali nitasti materiali“ ali prepregi: (a) ogljikovi ali aramidni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo eno od naslednjih značilnosti: (1) „specifični modul“, večji od 10 × 106 m; ali (2) „specifično natezno“ trdnost, večjo od 17 × 104 m; (b) stekleni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo eno ali drugo od naslednjih značilnosti: (1) „specifični modul“ večji od 3,18 × 106 m; ali (2) „specifično natezno trdnost“, večjo od 76,2 × 103 m; (c) „preja“, „predpreja“, „predivo“ ali „trakovi“ impregnirani s smolo, široki 15 mm ali manj (prepregi), izdelani iz ogljikovih ali steklenih „vlaknenih ali nitastih materialov“, razen tistih iz točke IIA1.010.a. ali b. Opomba: Ta točka ne zajema vlaknenih ali nitastih materialov iz točk 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a in 1C210.b. |
1C010.a, 1C010.b, 1C210.a, 1C210.b |
II.A1.010 |
Vlakna, ki so impregnirana z umetnimi ali naravnimi smolami (prepregi), vlakna, prevlečena s kovino ali ogljikom (predoblike), ali „predoblike ogljikovih vlaken“: (a) iz „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke IIA1.009 zgoraj; (b) „vlakneni ali nitasti materiali“ impregnirani z „matriko“ epoksi smol (prepregi) iz točk 1C010.a., 1C010.b. ali 1C010.c., ki se uporabljajo pri popravilu delov zračnih plovil ali laminatov, če velikost posamezne plošče ne presega 50 cm × 90 cm; (c) prepregi iz točk 1C010.a., 1C010.b. ali 1C010.c., če so impregnirani s fenolnimi ali epoksi smolami, ki imajo točko posteklenitve (Tg) pod 433 K (160 °C) in temperaturo procesa pod točko posteklenitve. Opomba: Ta točka ne zajema vlaknenih ali nitastih materialov iz točke 1C010.e. |
1C010.e, 1C210 |
II.A1.011 |
S silicij-ogljikovimi vlakni ojačani keramični kompozitni materiali, uporabni za konice, nosne dele, lopute šob, uporabni pri „projektilih“, brez tistih iz točke 1C107 |
1C107 |
II.A1.012 |
Maražno jeklo, razen tistega iz točke 1C116 ali 1C216, „z“ mejno natezno trdnostjo 2 050 MPa ali več pri 293 K (20 °C) Tehnična opomba: Izraz maražno jeklo „z“ zajema maražno jeklo pred toplotno obdelavo ali po njej. |
1C216 |
II.A1.013 |
Volfram, tantal, volframov karbid, tantalov karbid in zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti: (a) v obliki votle valjaste ali sferične simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom med 50 mm in 300 mm; ter (b) maso nad 5 kg. Opomba: Ta točka ne zajema volframa, volframovega karbida in zlitin iz točke 1C226. |
1C226 |
A.2 Obdelava materialov
Št. |
Opis |
Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 394/2006 |
II.A2.001 |
Vibracijski sistemi za testiranje, oprema in komponente zanje, razen tistih iz točke 2B116: (a) sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi zaprte povratne zanke in digitalne kontrolne enote, kar omogoča vibriranje sistema na pospeševanje enako ali večje od 0,1g rms v frekvenčnem pasu med 0,1 Hz in 2 kHz, pri vsiljeni sili enaki ali večji od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“; (b) digitalne kontrolne enote, ki so kombinirane s posebej izdelano programsko opremo za testiranje vibracij, z „realnočasovno pasovno širino“, ki je večja od 5 kHz, in so namenjeni za uporabo skupaj s sistemi za vibracijsko testiranje iz točke a; (c) pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez teh ojačevalcev, z možnostjo vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke a; (d) oprema za testiranje vibracij in elektronske enote, izdelane za združevanje več vibracijskih enot v sistem, z možnostjo efektivne kombinirane vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke a. Tehnična opomba: „brez zunanjih vplivov“ pomeni s pomočjo ravne mize ali površine brez vpenjal ali drugih pripomočkov. |
2B116 |
II.A2.002 |
Strojna oprema za brušenje, ki ima pozicijsko natančnost „z vsemi možnimi kompenzacijami“ enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 15 μm po ISO 230/2 (1988) (1) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi Opomba: Ta točka ne zajema strojne opreme za brušenje iz točk 2B201.b in 2B001.c. |
2B201.b, 2B001.c |
II.A2.002a |
Komponente in numerična krmiljenja, posebej izdelani za strojna orodja iz točk 2B001, 2B201 ali iz točke II.A2.002 seznama zgoraj |
|
II.A2.003 |
Balansirni stroji in sorodna oprema: (a) Balansirni stroji, izdelani ali prirejeni za zobozdravniško ali drugo medicinsko rabo, ki imajo vse naslednje značilnosti: (1) ne morejo uravnotežiti rotorjev/sklopov z maso več kot 3 kg; (2) lahko uravnotežijo rotorje/sklope pri hitrostih nad 12 500 rpm; (3) lahko odpravljajo neuravnoteženost v dveh ali več ravninah; ter (4) imajo zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotirajočih mas reda 0,2 g mm na kg; (b) merilne sonde, izdelane ali prirejene za uporabo s stroji iz točke a zgoraj Tehnična opomba: Merilne sonde se včasih pojavljajo tudi pod nazivom instrumenti za uravnoteženje. |
2B119 |
II.A2.004 |
Daljinske enote, ki omogočajo delovanje na daljavo pri radiokemičnem ločevanju ali v toplotnih celicah, razen tistih iz točke 2B225, ki imajo katero od naslednjih značilnosti: (a) sposobnost penetriranja 0,3 m ali več globoko v steno vroče celice (delovanje skozi steno); ali (b) sposobnost premostitve preko meje toplotne celice debeline 0,3 m ali več (delovanje čez steno). Tehnična opomba: Daljinske manipulatorske enote omogočajo prenos človekovih dejanj z daljinsko upravljano roko in stalno povezavo. Lahko so tipa „strežnik-odjemalec“ ali pa delujejo z uporabo krmilne palice ali računalniške miške. |
2B225 |
II.A2.005 |
Peči za toplotno obdelavo s kontrolirano atmosfero: peči, ki lahko delujejo pri temperaturah nad 400 oC |
2B226, 2B227 |
II.A2.006 |
Oksidacijske peči, ki lahko delujejo pri temperaturah nad 400 oC |
2B226, 2B227 |
II.A2.007 |
„Tlačni merilniki“, razen tistih iz točke 2B230, ki omogočajo merjenje absolutnih tlakov kjer koli v območju med 0 in 200 kPa in imajo obe naslednji značilnosti: (a) elementi za zaznavanje tlaka, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; in (b) in imajo eno od naslednjih značilnosti: (1) merilno območje, ki je manjše od 200 kPa, in „natančnost“ ki je boljša od ± 1 % na celotnem merilnem območju; ali (2) merilno območje, ki je enako 200 kPa ali več, in „natančnost“, ki je boljša od 2 kPa Tehnična opomba: V točki 2B30 pomeni „natančnost“ nelinearnost, histerezo in sposobnost ponovljivosti pri temperaturi okolja. |
2B230 |
II.A2.008 |
Oprema za ekstrakcijo tekoče-tekoče (mešalci-vsedalniki, pulzne kolone in centrifugalne kontraktorje; ter tekočinski ločevalnik, parni ločevalnik ali tekočinski zbiralniki, izdelani za takšne stolpe, pri katerih so vse površine, ki pridejo v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov: (1) zlitin z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; (2) fluoropolimerov; (3) stekla (tudi če je prevlečeno s steklom ali emajlirano); (4) grafita ali „ogljik-grafita“; (5) niklja ali zlitin z več kot 40 ut. % niklja; (6) tantala ali tantalovih zlitin; (7) titana ali titanovih zlitin; (8) cirkonija ali cirkonijevih zlitin; ali (9) nerjavečega jekla. Tehnična opomba: „Ogljik-grafit“ je kompozit amorfnega ogljika in grafita, ki vsebuje 8 ut. % ali več grafita. |
2B350e |
II.A2.009 |
Industrijska oprema in komponente, razen tistih iz točke 2B350d: Toplotni izmenjalniki ali kondenzatorji s površino za toplotno izmenjavo, večjo od 0,05 m2 in manjšo od 30 m2, ter valji, plošče, navitja ali bloki (jedra), izdelani za takšne toplotne izmenjevalnike ali kondenzatorje, pri katerih so vse površine, ki pridejo v neposredni stik s tekočino, iz katerega koli od naslednjih materialov: (1) zlitin z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; (2) fluoropolimerov; (3) stekla (tudi če je prevlečeno s steklom ali emajlirano); (4) grafita ali „ogljik-grafita“; (5) niklja ali zlitin z več kot 40 ut. % niklja; (6) tantala ali tantalovih zlitin; (7) titana ali titanovih zlitin; (8) cirkonija ali cirkonijevih zlitin; (9) silicijevega karbida; (10) titanovega karbida; ali (11) nerjavečega jekla. Opomba: Ta točka ne zajema radiatorjev za vozila. |
2B350.d |
II.A2.010 |
Večkratno tesnjene in netesnjene črpalke, razen tistih iz točke 2B350i, primerne za korozivne tekočine, katerih maksimalni pretok je po proizvajalčevi specifikaciji večji od 0,6 m3/uro, ali vakuumske črpalke z maksimalnim pretokom po proizvajalčevi specifikaciji, večjim od 5 m3/uro (merjenim pri standardni temperaturi (273 K (0 °C)) in standardnem tlaku (101,3 kPa)), in puše (ohišja črpalk), predoblikovalne zamenljive puše, mešalna kolesa, rotorji ali šobe brizgalnih črpalk, načrtovani za take črpalke, pri katerih so vse površine, ki prihajajo v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov: (1) nerjavečega jekla; (2) aluminijeve zlitine. |
2B350.i |
II.A2.011 |
Centrifugalni separatorji z zmožnostjo neprekinjene separacije brez širjenja aerosolov, izdelani iz: (1) zlitin z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; (2) fluoropolimerov; (3) stekla (tudi če je prevlečeno s steklom ali emajlirano); (4) niklja ali zlitin z več kot 40 ut. % niklja; (5) tantala ali tantalovih zlitin; (6) titana ali titanovih zlitin ali (7) cirkonija ali cirkonijevih zlitin. Opomba: Ta točka ne zajema centrifugalnih separatorjev iz točke 2B352.c. |
2B352.c |
II.A2.012 |
Sintrirani kovinski filtri iz niklja ali nikljeve zlitine z več kot 40 ut. % niklja Opomba: Ta točka ne zajema nadzornih filtrov iz točke 2B352.d. |
2B352.d |
A.3 Elektronika
Številka |
Opis |
Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 394/2006 |
II.A3.001 |
Visokonapetostni enosmerni napajalniki, ki imajo obe naslednji značilnosti: (a) v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja z izhodno močjo 10 kV ali več z napetostjo 5 kW ali več brez prekinitve; ter (b) v časovnem obdobju štirih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 % Opomba: Ta točka ne zajema napajalnikov iz točk 0B001.j.5 in 3A227. |
3A227 |
II.A3.002 |
Masni spektrometri, razen tistih iz točke 3A233 ali 0B002g, ki so zmožni merjenja ionov z atomsko maso 200 ali več, z ločljivostjo, ki je boljša od dveh delov v 200, in ionski viri zanje: (a) masni spektrometri z induktivno sklopljeno plazmo (ICP/MS); (b) masni spektrometri s tlilno razelektritvijo (GDMS); (c) masni spektrometri s termično ionizacijo (TIMS); (d) masni spektrometri za obstreljevanje z elektroni, ki imajo komoro z viri, izdelano iz materialov „odpornih proti koroziji UF6“, ali pa je komora s takšnimi materiali prevlečena ali prekrita; (e) masni spektrometri z molekularnim snopom, ki imajo eno od naslednjih značilnosti: (1) komora z viri je izdelana iz nerjavnega jekla ali molibdena ali je prevlečena ali prekrita z njima in opremljena s hladilno pastjo, ki omogoča ohlajanje do temperature 193 K (– 80 °C) ali manj; ali (2) komora z viri je izdelana iz „materialov, ki so odporni proti koroziji UF6“, ali je prevlečena ali prekrita z njimi; (f) masni spektrometri, opremljeni z ionskim virom, ki omogoča mikrofluoriranje, izdelani za aktinoide ali fluoride aktinoidov. |
3A233 |
A.6 Senzorji in laserji
Št. |
Opis |
Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 394/2006 |
II.A6.001 |
Itrij-aluminijev granatne (YAG) palice |
|
II.A6.002 |
Infrardeče optične naprave za valovno dolžino med 9 μm in 7 μm, in njihove komponente, vključno s komponentami iz kadmijevega telurida (CdTe) Opomba: Ta točka ne zajema kamer in komponent iz točke 6A003. |
6A003 |
II.A6.003 |
Sistemi za korekcijo valovnih front za uporabo z laserskim žarkom s premerom večjim od 4 mm in posebej zanje izdelane komponente, vključno s krmilnimi sistemi, senzorji za zaznavanje faznih front in „deformljiva zrcala“ vključno z bimorfnimi zrcali Opomba: Ta točka ne zajema zrcal iz točk 6A004.a, 6A005.e in 6A005.f. |
6A004.a, 6A005.e, 6A005.f |
II.A6.004 |
argonovi ionski „laserji“, ki imajo povprečno izhodno moč večjo od 5 W Opomba: Ta točka ne zajema argonovih ionskih „laserjev“ iz točk 0B001.g.5., 6A005 in 6A205.a. |
6A005.a.6, 6A205.a |
II.A6.005 |
Polprevodniški „laserji“ in komponente zanje: (a) Posamezni polprevodniški „laserji“ z izhodno močjo posameznega laserja večjo od 200 mW, pri količini nad 100; (b) nizi polprevodniških „laserjev“ z izhodno močjo posameznega laserja večjo od 20 W Opombe:1. Polprevodniške „laserje“ navadno imenujemo „laserske“ diode. 2. Ta točka ne zajema „laserjev“ iz točk 0B001.g.5, 0B001.h.6 in 6A005b. 3. Ta točka ne zajema „laserskih“ diod za valovno dolžino med 1 200 nm in 2 000 nm. |
6A005.b |
II.A6.006 |
Nastavljivi polprevodniški „laserji“ in nastavljivi polprevodniški nizi „laserjev“ z izhodno valovno dolžino med 9 μm in 17 μm kot tudi skupino nizov polprevodniških „laserjev“ z vsaj enim nastavljivim polprevodniškim „nizom laserjev“ s takšno valovno dolžino Opombi:1. Polprevodniški „laserji“ so splošno znani kot „laserske“diode. 2. Ta točka ne zajema polprevodniških „laserjev“ iz točk 0B001.h.6 in 6A005.b. |
6A005.b |
II.A6.007 |
Trdni „nastavljivi“„laserji“, posebej zanje izdelane komponente: (a) titan-safirski laserji; (b) aleksandritski laserji Opomba: Ta točka ne zajema titan-safirskih in aleksandritskih laserjev iz točk 0B001.g.5, 0B001.h.6 in 6A005.c.1. |
6A005.c.1 |
II.A6.008 |
Neodijevi (razen stekla) „laserji“, ki imajo izhodno valovno dolžino več kakor 1 000 nm, vendar največ 1 100 nm in izhodno energijo večjo od 10 J na impulz Opomba: Ta točka ne zajema neodijevih (razen stekla) „laserjev“ iz točke 6A005.c.2.b. |
6A005.c.2 |
II.A6.009 |
Akusto-optične komponente: (a) slikovne elektronke in polprevodniške slikovne naprave a frekvenco ponavljanja enako ali večjo od 1kHz; (b) generatorji ponavljajoče frekvence; (c) Pockelsove celice. |
6A203.b.4.c |
II.A6.010 |
Radiacijsko utrjene kamere ali leče zanje, razen tistih iz točke 6A203c, posebej izdelane ali naznačene kot utrjene proti sevanju, tako da so sposobne delovanja pri dozah nad 50 × 103 Gy (silicij) (5 × 106 radov (silicij)), ne da bi prišlo do degradacije delovanja Tehnična opomba: Izraz Gy (silikon) se nanaša na sevalno energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiten silikonski vzorec, izpostavljen ionizirajočemu sevanju. |
6A203.c |
II.A6.011 |
Ojačevalniki in oscilatorji z nastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti: (1) delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm; (2) njihova povprečna izhodna moč je večja od 10 W in manjša od 30 W; (3) imajo korak ponovitve nad 1 kHz; in (4) njihova impulzna širina je manjša od 100 ns. Opombi:1. Ta točka ne zajema oscilatorjev, ki delujejo le v enem načinu. 2. Ta točka ne zajema ojačevalnikov in oscilatorjev z nastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom iz točk 6A205.c, 0B001.g.5 in 6A005. |
6A205.c |
II.A6.012 |
Impulzni „laserji“ z ogljikovim dioksidom, ki imajo vse naslednje značilnosti: (1) delujejo na valovnih dolžinah med 9 000 nm in 11 000 nm; (2) imajo korak ponovitve nad 250 kHz; (3) njihova povprečna izhodna moč je večja od 100 W in manjša od 500 W; ter (4) njihova impulzna širina je manjša od 200 ns. Opomba: Ta točka ne zajema ojačevalnikov in oscilatorjev z impulznim načinom, ki uporabljajo laser z ogljikovim dioksidom kot aktivnim sredstvom, iz točk 6A205.d, 0B001.h.6 in 6A005 |
6A205.d |
A.7 Navigacija in letalska elektronika
Št. |
Opis |
Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 394/2006 |
II.A7.001 |
Inercialni sistemi in posebej izdelane komponente: (I) inercialni navigacijski sistemi, ki so jih za uporabo na „civilnih zrakoplovih“ potrdile civilne oblasti države pogobenice Wassenaarskega sporazuma: (a) inercialni navigacijski sistemi (INS) (s kardanskim obešenjem ali mostom) in inercialna oprema za „letala“, kopenska vozila, plovila (površinska ali podvodna) ali „vesoljska plovila“, za lego, vodenje ali nadzor, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente: (1) navigacijska napaka (prosta inercija) po normalni poravnavi znaša 0,8 morske milje na uro (nm/hr) „verjetne cirkularne napake“ (Circular Error Probable – CEP) ali manj (boljša); ali (2) namenjeni so za delovanje pri linearnih pospeških več kot 10 g; (b) hibridni inercialni navigacijski sistemi integrirani z globalnimi satelitskimi navigacijskimi sistemi (GNSS) ali s sistemi „navigacije na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“) za lego, vodenje ali nadzor, po normalni poravnavi, ki imajo ob izgubi GNSS ali „DBRN“ za čas do štirih minut natančnost navigacijskega položaja INS manjšo (boljšo) od 10 metrov „verjetne cirkularne napake“ (Circular Error Probable – CEP); (c) inercialna oprema za določanje azimuta, smeri ali severa, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente: (1) izdelana, da ima natančnost določanja azimuta, smeri ali severa enako ali manjšo (boljšo) od 6 ločnih minut RMS na 45 stopinjah zemljepisne širine; ali (2) izdelana, da ima neoperativno stopnjo šoka pri 900 g ali več v trajanju 1 milisekunde ali več. Opomba: Parametri iz točk I.a. in I.b. se uporabljajo v katerem koli od naslednjih okolij: (1) vhodna naključna vibracija s celotno magnitudo 7,7 g rms v prve pol ure in celotno trajanje preizkusa eno uro ali eno uro in pol po osi v vsaki od treh navpičnih osi, če imajo naključne vibracije naslednje značilnosti: (a) stalno gostoto spektralne moči (PSD) 0,04 g2/Hz v frekvenčnem intervalu med 15 in 1 000 Hz; in (b) dušenje PSD s frekvenco od 0,04 g2/Hz do 0,01 g2/Hz v frekvenčnem intervalu od 1 000 do 2 000 Hz; (2) stopnja nagibanja in nihanja je enaka ali večja od + 2,62 radiana/s (150 deg/s) ali (3) v skladu z nacionalnimi standardi enakovredna točkama 1. ali 2. zgoraj. Tehnični opombi:1. Točka I.b se nanaša na sisteme, ki imajo INS in druga neodvisna navigacijska pomagala, vgrajene (integrirane) v eno enoto, s čimer se doseže boljše delovanje. 2. „Verjetna cirkularna napaka“(Circular Error Probable – CEP) – pri normalni krožni porazdelitvi, polmer kroga, v katerem je bilo opravljenih 50 % posamičnih meritev, ali polmer kroga, v katerem je verjetnost obstoja 50 %. (II) teodolitski sistemi, ki vključujejo inercialno opremo, posebej izdelanih za civilne meritvene namene, in izdelani za natančnost določanja azimuta, smeri ali severa enako ali manjšo (boljšo) od 6 ločnih minut RMS na 45 stopinjah zemljepisne širine ter posebej zanje izdelane komponente; (III) inercialna in druga oprema z merilci pospeškov iz točke 7A001 ali 7A101, posebej izdelana in zasnovana kot MWD (Measurement While Drilling – merjenje med vrtanjem) senzorji za uporabo pri delu v jaških. |
7A003, 7A103 |
II.B. TEHNOLOGIJA
Št. |
Opis |
Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 394/2006 |
II.B.001 |
Tehnologija, potrebna za razvoj, proizvodnjo ali uporabo blaga, navedenega v delu A (Blago) |
PRILOGA III
Spletne strani z informacijami o pristojnih organih iz člena 3(4) in (5), člena 5(3), členov 6, 8 in 9, člena 10(1) in (2), člena 13(1) ter člena 17 ter naslov za uradno obveščanje Evropske komisije
BELGIJA
http://www.diplomatie.be/eusanctions
BOLGARIJA
http://www.mfa.government.bg
ČEŠKA
http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce
DANSKA
http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/
NEMČIJA
http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html
ESTONIJA
http://www.vm.ee/est/kat_622/
GRČIJA
http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/
ŠPANIJA
www.mae.es/es/Menuppal/Asuntos/Sanciones+Internacionales
FRANCIJA
http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/
IRSKA
http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities
ITALIJA
http://www.esteri.it/UE/deroghe.html
CIPER
http://www.mfa.gov.cy/sanctions
LATVIJA
http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539
LITVA
http://www.urm.lt
LUKSEMBURG
http://www.mae.lu/sanctions
MADŽARSKA
http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/
MALTA
http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp
NIZOZEMSKA
http://www.minbuza.nl/sancties
AVSTRIJA
http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=
POLJSKA
http://www.msz.gov.pl
PORTUGALSKA
http://www.min-nestrangeiros.pt
ROMUNIJA
http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3
SLOVENIJA
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/
SLOVAŠKA
http://www.foreign.gov.sk
FINSKA
http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet
ŠVEDSKA
http://www.ud.se/sanktioner
ZDRUŽENO KRALJESTVO
http://www.fco.gov.uk/competentauthorities
Naslov za pošiljanje uradnih obvestil Evropski komisiji:
European Commission
DG External Relations
Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy
Unit A2 Crisis Response and Peace Building
CHAR 12/106
B-1049 Bruxelles/Brussels (Belgija)
Elektronski naslov: relex-sanctions@ec.europa.eu
Telefon: (32-2) 295 55 85
Telefaks: (32-2) 299 08 73
PRILOGA IV
Seznam oseb, subjektov in organov iz člena 7(1)
A. Pravne osebe, subjekti in organi
(1) Družba Abzar Boresh Kaveh Co. (alias BK Co.). Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: vključena v izdelavo sestavnih delov za centrifuge.
(2) Skupina Ammunition and Metallurgy Industries Group (alias (a) AMIG, (b) Ammunition Industries Group). Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: (a) AMIG nadzoruje industrijski kompleks „7th of Tir“, (b) AMIG je v lasti in pod nadzorom Organizacije za obrambno industrijo (Defence Industries Organisation – DIO).
(3) Iranska organizacija za atomsko energijo (AEOI). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: vključena v iranski jedrski program.
(4) Banka Sepah in banka Sepah International. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: banka Sepah podpira Organizacijo za vesoljsko industrijo (AIO) ter podrejene družbe, vključno s skupino Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG) in skupino Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG).
(5) Družba Barzagani Tejarat Tavanmad Saccal. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: (a) podružnica družbe Saccal System, (b) ta družba je poskušala kupiti občutljivo blago za subjekt, naveden v resoluciji 1737 (2006).
(6) Skupina Cruise Missile Industry Group (alias Naval Defence Missile Industry Group). Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(7) Organizacija za obrambno industrijo (DIO). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) krovna organizacija pod nadzorom MODAFL (Iransko ministrstvo za obrambo in logistiko oboroženih sil); nekatere njene podružnice so bile vključene v program za izdelavo sestavnih delov za centrifuge in v raketni program, (b) vključena v iranski jedrski program.
(8) Družba Electro Sanam Company (alias (a) E. S. Co., (b) E. X. Co.). Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: navidezna družba Organizacije za vesoljsko industrijo (AIO), vključena v program balističnih raket.
(9) Center za raziskave in proizvodnjo jedrskega goriva Esfahan (NFRPC) in center za jedrsko tehnologijo Esfahan (ENTC). Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: sta del Organizacije za jedrsko energijo Iranske družbe za proizvodnjo in zagotavljanje jedrskega goriva.
(10) Skupina Ettehad Technical Group. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: navidezna družba organizacije AIO, vključena v program balističnih raket.
(11) Skupina Fajr Industrial Group. Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) prej tovarniški obrat za izdelavo instrumentov, (b) podrejeni subjekt Organizacije za vesoljsko industrijo, (c) vključena v iranski program balističnih raket.
(12) Družba Farayand Technique. Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) vključena v iranski jedrski program (program centrifug), (b) navedena v poročilih IAEA.
(13) Družba Industrial Factories of Precision (IFP) Machinery (alias Instrumentation Factories Plant). Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: organizacija AIO jo je uporabila v poskusih prevzemov.
(14) Jabber Ibn Hayan. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: laboratorij AEOI, vključen v dejavnosti gorivnega ciklusa.
(15) Družba Joza Industrial Co. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: navidezna družba organizacije AIO, vključena v program balističnih raket.
(16) Družba Kala-Electric (alias Kalaye Electric). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) dobaviteljica za PFEP (obrat za bogatenje urana in testna goriva) – Natanc, (b) vključena v iranski jedrski program.
(17) Center za jedrske raziskave Karaj. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: del raziskovalnega oddelka AEOI.
(18) Družba Kavoshyar. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: podružnica AEOI.
(19) Družba Khorasan Metallurgy Industries. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: (a) podružnica skupine Ammunition Industries Group (AMIG), ki je odvisna od Organizacije za obrambno industrijo, (b) vključena v izdelavo sestavnih delov za centrifuge.
(20) Družba Mesbah Energy Company. Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) dobaviteljica za raziskovalni reaktor A40 – Arak, (b) vključena v iranski jedrski program.
(21) Družba Niru Battery Manufacturing Company. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: (a) podružnica DIO, (b) njena naloga je izdelava energetskih enot za iransko vojsko, vključno z raketnimi sistemi.
(22) Družba Novin Energy Company (alias Pars Novin). Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: deluje v okviru AEOI.
(23) Družba Parchin Chemical Industries. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: veja DIO.
(24) Družba Pars Aviation Services Company. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: vzdržuje zračna plovila.
(25) Družba Pars Trash Company. Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) vključena v iranski jedrski program (program centrifug), (b) navedena v poročilih IAEA.
(26) Družba Pishgam (Pioneer) Energy Industries. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: sodelovala je pri gradnji obrata za predelovanje urana v kraju Esfahan.
(27) Družba Qods Aeronautics Industries. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: proizvaja zračna plovila brez posadke (UAV), padala, jadralna padala, motorna padala itd.
(28) Skupina Sanam Industrial Group. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: podrejena organizaciji AIO.
(29) Družba za zagotavljanje varnostne opreme (Safety Equipment Procurement – SEP). Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: navidezna družba organizacije AIO, vključena v program balističnih raket.
(30) Industrijski kompleks „7th of Tir“. Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) podrejena organizaciji DIO, splošno poznana kot neposredno vključena v iranski jedrski program, (b) vključena v iranski jedrski program.
(31) Skupina Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) podrejeni subjekt Organizacije za vesoljsko industrijo, (b) vključena v iranski program balističnih raket.
(32) Skupina Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: (a) podrejeni subjekt Organizacije za vesoljsko industrijo, (b) vključena v iranski program balističnih raket.
(33) Družba Sho’a’ Aviation. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: proizvaja mikro lahka letala.
(34) Družba TAMAS. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: (a) vključena v dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, (b) TAMAS je najpomembnejši organ, v okviru katerega so bile ustanovljene štiri hčerinske družbe, od katerih ena izvaja ekstrakcijo urana za pridobivanje koncentriranega urana, druga pa je zadolžena za obdelavo in bogatitev urana ter uranove odpadke.
(35) Skupina Ya Mahdi Industries Group. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: podrejena organizaciji AIO.
B. Fizične osebe
(1) Fereidoun Abbasi-Davani. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: znanstvenik na Ministrstvu za obrambo in logistiko oboroženih sil (MODAFL) z zvezami na Inštitutu za uporabno fiziko. Tesno sodeluje z Mohsenem Fakhrizadeh-Mahabadijem.
(2) Dawood Agha-Jani. Funkcija: vodja PFEP (Natanc). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.
(3) Ali Akbar Ahmadian. Naziv: viceadmiral. Funkcija: poveljnik združenih sil Iranske revolucionarne garde (IRGC). Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(4) Amir Moayyed Alai. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: vključen v vodenje montaže in inženiring centrifug.
(5) Behman Asgarpour. Funkcija: operativni vodja (Arak). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.
(6) Mohammad Fedai Ashiani. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: vključen v proizvodnjo amonijevega uranil karbonata (AUC) in vodenje obrata za bogatitev urana v Natancu.
(7) Abbas Rezaee Ashtiani. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: višji uradnik v Uradu za raziskovanje in rudarstvo AEOI.
(8) Bahmanyar Morteza Bahmanyar. Funkcija: vodja oddelka za finance in proračun, Organizacija za vesoljsko industrijo (AIO). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket.
(9) Haleh Bakhtiar. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: vključena v proizvodnjo magnezija v koncentraciji 99,9 %.
(10) Morteza Behzad. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: vključen v izdelovanje sestavnih delov za centrifuge.
(11) Ahmad Vahid Dastjerdi. Funkcija: vodja Organizacije za vesoljsko industrijo (AIO). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket.
(12) Ahmad Derakhshandeh. Funkcija: predsednik in generalni direktor banke Sepah. Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(13) Mohammad Eslami. Naziv: Dr. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: vodja Inštituta za usposabljanje in raziskave Organizacije za obrambno industrijo.
(14) Reza-Gholi Esmaeli. Funkcija: vodja oddelka za trgovino in mednarodne posle, Organizacija za vesoljsko industrijo (AIO). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket.
(15) Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: znanstvenik MODAFL in nekdanji vodja raziskovanega centra za fiziko (PHRC).
(16) Mohammad Hejazi. Naziv: brigadir. Funkcija: poveljnik odporniških sil Bassij. Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(17) Mohsen Hojati. Funkcija: vodja industrijske skupine Fajr. Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(18) Seyyed Hussein Hosseini. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: uradnik AEOI, vključen v projekt raziskovalnega reaktorja za težko vodo v kraju Arak.
(19) M. Javad Karimi Sabet. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: vodja družbe Novin Energy Company, ki je določena z resolucijo 1747 (2007).
(20) Mehrdada Akhlaghi Ketabachi. Funkcija: vodja skupine Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG). Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(21) Ali Hajinia Leilabadi. Funkcija: generalni direktor družbe Mesbah Energy Company. Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.
(22) Naser Maleki. Funkcija: vodja skupine Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG). Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: Naser Maleki je tudi uradnik MODAFL, ki nadzoruje dela na programu balističnih raket šahab-3. Šahab-3 je iranska balistična raketa dolgega dosega, ki je v operativni uporabi.
(23) Hamid-Reza Mohajerani. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: vključen v upravljanje proizvodnje v obratu za predelovanje urana (UCF) v kraju Esfahan.
(24) Jafar Mohammadi. Funkcija: tehnični svetovalec AEOI (vodja upravljanja proizvodnje ventilov in centrifug). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.
(25) Ehsan Monajemi. Funkcija: vodja gradbenega projekta, Natanc. Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.
(26) Mohammad Reza Naqdi. Naziv: brigadir. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: nekdanji namestnik načelnika splošnega osebja za logistiko in industrijske raziskave oboroženih sil / vodja državnega urada za boj proti tihotapljenju, vključen v ukrepe, s katerimi naj bi se izognili sankcijam iz resolucij 1737 (2006) in 1747 (2007).
(27) Houshang Nobari. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: vključen v vodenje obrata za bogatitev urana v Natancu.
(28) Mohammad Mehdi Nejad Nouri. Naziv: generalpolkovnik. Funkcija: rektor Univerze za obrambno tehnologijo Malek Ashtar. Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: Kemijski oddelek Univerze za obrambno tehnologijo Ashtar je povezan z MODALF in je izvajal poskuse z berilijem. Oseba, vključena v iranski jedrski program.
(29) Mohammad Qannadi. Funkcija: podpredsednik Iranske organizacije za atomsko energijo AEOI (raziskave in razvoj). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program.
(30) Amir Rahimi. Funkcija: vodja centra za raziskave in proizvodnjo jedrskega goriva Esfahan. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: center za raziskave in proizvodnjo jedrskega goriva Esfahan (Esfahan Nuclear Fuel Research and Production Center) je del družbe za proizvodnjo in zagotavljanje jedrskega goriva AEOI, ki se ukvarja z dejavnostmi, povezanimi z bogatenjem.
(31) Abbas Rashidi. Datum določitve EU: 24. april 2007 (ZN: 3. marec 2008). Druge informacije: vključen v bogatenje urana v kraju Natanc.
(32) Morteza Rezaie. Naziv: brigadir. Funkcija: namestnik poveljnika IRGC. Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(33) Morteza Safari. Naziv: kontradmiral. Funkcija: mornariški poveljnik IRGC. Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(34) Yahya Rahim Safavi. Naziv: generalpolkovnik. Funkcija: poveljnik, IRGC (iranska revolucionarna garda, Pasdaran). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski jedrski program in program balističnih raket.
(35) Seyed Jaber Safdari. Datum določitve ZN: 24. marec 2007. Druge informacije: vodja naprav za bogatenje Natanc.
(36) Hosein Salimi. Naziv: general. Funkcija: poveljnik zračnih sil, IRGC (iranska revolucionarna garda, Pasdaran). Datum določitve ZN: 23. december 2006. Druge informacije: oseba, vključena v iranski program balističnih raket.
(37) Qasem Soleimani. Naziv: brigadir. Funkcija: poveljnik sil Qods. Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(38) Ghasem Soleymani. Datum določitve ZN: 3. marec 2008. Druge informacije: direktor postopkov za izkopavanje urana v rudniku urana Saghand.
(39) Mohammad Reza Zahedi. Naziv: brigadir. Funkcija: poveljnik kopenskih sil IRGC. Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
(40) General Zolqadr. Funkcija: namestnik notranjega ministra za varnostne zadeve, oficir IRGC. Datum določitve ZN: 24. marec 2007.
PRILOGA V
Seznam oseb, subjektov in organov iz člena 7(2)
A. Pravne osebe, subjekti in organi
Ime |
Podatki za identifikacijo |
Razlogi |
|
1. |
Organizacija za vesoljsko industrijo (AIO) |
AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Teheran |
AIO nadzira iransko proizvodnjo izstrelkov, vključno z Industrijsko skupino Shahid Hemmat, Industrijsko skupino Shahid Bagheri in Industrijsko skupino Fajr, ki imajo vse pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Pristojnosti iz Resolucije VS ZN 1737 (2006) imajo tudi vodja AIO in dva druga visoka uradnika. |
2. |
Oborožitvena industrija |
Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran |
Podružnica DIO (Organizacija obrambnih industrij). |
3. |
Raziskovalni center za obrambno tehnologijo in znanost (DTSRC) – znan tudi pod nazivom Raziskovalni center za izobraževanje/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.). |
Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran |
Pristojen za raziskave in razvoj. Podružnica DIO. DTSRC ustvari velik del dobička DIO. |
4. |
Jaber Ibn Hayan |
AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486; Teheran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Teheran |
Jaber Ibn Hayan je laboratorij Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI), ki se ukvarja z dejavnostmi v zvezi z gorivnim krogom. Laboratorij je v Centru za jedrske raziskave v Teheranu (TNRC), Iran ga do leta 2003 ni prijavil v skladu s sporazumom o jamstvu, medtem ko je predelava urana v njem potekala. |
5. |
Pomorska industrija |
Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran |
Podružnica DIO. |
6. |
Podjetje za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC) |
AEOI-NFPDP.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran |
Oddelek za proizvodnjo jedrskega goriva (NFPD) AEOI je zadolžen za raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno z raziskovanjem urana, izkopavanjem uranove rude, mletjem, predelavo urana in ravnanjem z jedrskimi odpadki. NFPC je naslednik NFPD, odvisna družba v okviru AEOI, ki vodi raziskave in razvoj na področju ciklusa jedrskega goriva, vključno s predelavo in bogatitvijo urana. |
7. |
Skupina za specialno industrijo |
Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Teheran |
Podružnica DIO. |
8. |
Podjetje TAMAS |
Podjetje TAMAS je vpleteno v dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet pa od Irana zahtevata, da jih prekine. TAMAS je najpomembnejši organ, v okviru katerega so bile ustanovljene štiri hčerinske družbe, od katerih ena izvaja ekstrakcijo urana za pridobivanje koncentriranega urana, druga pa je zadolžena za obdelavo in bogatitev urana ter uranove odpadke. |
B. Fizične osebe
Ime |
Podatki za identifikacijo |
Razlogi |
|
1. |
Reza AGHAZADEH |
D.r.: 15.3.1949, številka potnega lista: S4409483, veljavnost: 26.4.2000–27.4.2010, izdan v Teheranu, kraj rojstva: Khoy |
Vodja Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI). AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
2. |
Amir Moayyed ALAI |
Vpleten v vodenje montaže in inženiring centrifug. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Alai od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju montaže in inženiringa centrifug. |
|
3. |
Mohammed Fedai ASHIANI |
Vpleten v proizvodnjo amonijevega uranil karbonata (AUC) in vodenje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Ashiani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri postopku proizvodnje AUC ter upravljanju in tehničnem projektiranju obrata za bogatitev urana v Natanzu (Kashan). |
|
4. |
Haleh BAKHTIAR |
Vpletena v proizvodnjo magnezija v koncentraciji 99,9 %. 27. avgusta 2006 je Haleh Bakhtiar od predsednika Ahmadinedžada prejela posebno nagrado za svojo vlogo pri proizvodnji magnezija v koncentraciji 99,9 %. Magnezij v taki čistosti se uporablja za proizvodnjo kovinskega urana, ki se ga lahko doda v snov za izdelavo jedrskega orožja. Iran je zavrnil dostop IAEA do dokumentov o proizvodnji polobel kovinskega urana, ki se jih uporablja le za jedrsko orožje. |
|
5. |
Morteza BEHZAD |
Vpleten v izdelovanje sestavnih delov za centrifuge. Od Irana se zahteva, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vsa dela, povezana s centrifugami. 27. avgusta 2006 je Behzad od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri izdelovanju zapletenih in občutljivih sestavnih delov za centrifuge. |
|
6. |
Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN |
Naslov NFPC: AEOI-NFPD P.O.Box: 11365-8486, Teheran/Iran. |
Namestnik in generalni direktor Podjetja za proizvodnjo in dobavo jedrskega goriva (NFPC), dela AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana, v katere je vpletena NFPC. |
7. |
Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) |
Uradnik AEOI, vpleten v raziskovalni projekt o uporabi težke vode v reaktorju (IR40) v Araku. RVSZN 1737 (2006) zahteva od Irana, da prekine vse projekte, povezane s težko vodo. |
|
8. |
G. Javad KARIMI SABET |
Predsednik Podjetja za energijo Novin. Med drugim je Karimi Sabet avgusta 2006 od predsednika Ahmadinejada prejel nagrado za svojo vlogo pri oblikovanju, proizvodnji, namestitvi in uporabi jedrske opreme v obratu v Natanzu. |
|
9. |
Said Esmail KHALILIPOUR |
Namestnik vodje AEOI. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
|
10. |
Ali Reza KHANCHI |
Naslov NRC: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Teheran/Iran; Faks: (+9821) 8021412 |
Vodja Centra za jedrske raziskave AEOI v Teheranu. IAEA še naprej zahteva pojasnilo Irana o poskusih ločevanja plutonija, izvedenih v TNRC, in o sledovih delcev visoko obogatenega urana (HEU) v vzorcih iz okolja, vzetih v skladišču odpadkov v Karaju, kjer so našli zabojnike za skladiščenje tarč z osiromašenim uranom, uporabljenih v teh poskusih. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
11. |
Hamid-Reza MOHAJERANI |
Vpleten v vodenje proizvodnje v Obratu za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. 27. avgusta 2006 je Mohajerani od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri vodenju proizvodnje v UFC ter za načrtovanje, gradnjo in namestitev UF6 naprav (UF6 je plin, ki se ga dovaja pri bogatitvi urana). |
|
12. |
Houshang NOBARI |
Vpleten v upravljanje obrata za bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje dejavnosti v obratu za bogatitev urana v Natanzu (Kashan). 27. avgusta 2006 je Nobari od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svojo vlogo pri uspešnem upravljanju in izvajanju načrta za obrat v Natanzu (Kashan). |
|
13. |
Dr. Javad RAHIQI |
Vodja Centra za jedrsko tehnologijo AEOI v Esfahanu. Center nadzoruje Obrat za predelovanje urana v Esfahanu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. To vključuje vse dejavnosti v zvezi s predelovanjem urana. AEOI, ki nadzira iranski jedrski program, ima pristojnosti v okviru Resolucije VS ZN 1737 (2006). |
|
14. |
Abbas RASHIDI |
Vpleten v bogatitev urana v Natanzu. Svet guvernerjev IAEA in Varnostni svet od Irana zahtevata, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatitvijo urana. 27. avgusta 2006 je Rashidi od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za pomembno vlogo pri uspešnem delovanju kaskad za bogatitev uranas po 164 centrifug in njihovo upravljanje v obratu v Natanzu. |
|
15. |
Abdollah SOLAT SANA |
Glavni direktor obrata za predelovanje urana (UCF) v Esfahanu. Ta obrat izdeluje plin za dovajanje (UF6) za obrat za bogatitev urana v Natanzu. 27. avgusta 2006 je Solat Sana od predsednika Ahmadinedžada prejel posebno nagrado za svoj prispevek. |
( 1 ) UL L 61, 28.2.2007, str. 49.
( 2 ) UL L 159, 30.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 394/2006 (UL L 74, 13.3.2006, str. 1).
( 3 ) UL L 88, 29.3.2007, str. 58.
( 4 ) UL L 82, 22.3.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).
( 5 ) UL L 278, 22.10.2007, str. 1.
( 6 ) UL L 88, 29.3.2007, str. 58.
( 7 ) UL L 61, 28.2.2007, str. 49. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Skupnim stališčem 2007/246/SZVP (UL L 106, 24.4.2007, str. 67).