This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 01994A1223(01)-20230608
Agreement Establishing the World Trade Organization
Consolidated text: Sporazum o ustanovitvi svetovne trgovinske organizacije
Sporazum o ustanovitvi svetovne trgovinske organizacije
ELI: http://data.europa.eu/eli/agree_internation/1994/800(1)/2023-06-08
01994A1223(01) — SL — 08.06.2023 — 002.001
To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu
SPORAZUM O USTANOVITVI SVETOVNE TRGOVINSKE ORGANIZACIJE (UL L 336 23.12.1994, str. 3) |
spremenjen z:
|
|
Uradni list |
||
št. |
stran |
datum |
||
PROTOKOL o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije |
L 284 |
3 |
30.10.2015 |
|
L 148 |
3 |
8.6.2023 |
SPORAZUM O USTANOVITVI SVETOVNE TRGOVINSKE ORGANIZACIJE
– POGODBENICE TEGA SPORAZUMA SE
OB SPOZNANJU, da bi morale svoje odnose na področju trgovinskih in gospodarskih prizadevanj razvijati s ciljem dvigovati življenjsko raven, zagotavljati polno zaposlenost ter velik in enakomerno rastoč obseg realnega dohodka in realnega povpraševanja ter širiti proizvodnjo in trgovino z blagom in storitvami ob najugodnejši izrabi svetovnih resursov v skladu s cilji uravnoteženega razvoja ob prizadevanju za varovanje in ohranjanje okolja in večanje sredstev za ta namen na način, ki je skladen z njihovimi ustreznimi potrebami in prizadevanji na različnih ravneh gospodarskega razvoja,
OB NADALJNJEM SPOZNANJU, da obstaja potreba po pozitivnih prizadevanjih z namenom, da se državam v razvoju, še posebej najmanj razvitim med njimi, zagotovi delež v rasti mednarodne trgovine, sorazmeren potrebam njihovega gospodarskega razvoja,
Z ŽELJO prispevati k tem ciljem s sklenitvijo vzajemnih in medsebojno koristnih dogovorov, ki so usmerjeni k bistvenemu zmanjšanju carin in drugih ovir v trgovini ter k odpravi diskriminacijskega obravnavanja v mednarodnih trgovinskih odnosih,
ODLOČENE razvijati povezan, funkcionalnejši in trajnejši mnogostranski trgovinski sistem, ki obsega Splošni sporazum o carinah in trgovini, dosežke preteklih prizadevanj za liberalizacijo trgovine in vse dosežke Urugvajskega kroga mnogostranskih trgovinskih pogajanj,
ODLOČENE ohraniti temeljna načela in pospeševati cilje, ki so podlaga tega mnogostranskega trgovinskega sistema,
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
Člen I
Ustanovitev organizacije
Ustanovi se Svetovna trgovinska organizacija (World Trade Organization, v nadaljnjem besedilu WTO).
Člen II
Obseg delovanja WTO
Člen III
Naloge WTO
Člen IV
Sestava WTO
Člen V
Odnosi z drugimi organizacijami
Člen VI
Sekretariat
Člen VII
Proračun in prispevki
Odbor za proračun, finance in upravo predlaga Generalnemu svetu finančne predpise, ki vključujejo določbe o:
višini prispevkov, s katerimi se stroški WTO porazdelijo med članice WTO; in
ukrepe, ki jih je treba sprejeti glede članic, ki zaostajajo s plačilom prispevkov.
Finančni predpisi, kolikor je mogoče, temeljijo na pravilih in praksi GATT 1947.
Člen VIII
Pravni položaj WTO
Člen IX
Odločanje
Zahteva za oprostitev obveznosti, ki se nanaša na ta sporazum, se predloži Ministrski konferenci v obravnavo v skladu s prakso odločanja s konsenzom. Ministrska konferenca za obravnavo zahteve določi rok, ki ne sme biti daljši od 90 dni. Če v tem obdobju konsenz ni dosežen, morajo vsako odločitev o priznanju oprostitve obveznosti sprejeti tri četrtine članic.
Zahteva za oprostitev obveznosti, ki se nanaša na mnogostranske trgovinske sporazume v Prilogah 1A ali 1B ali 1C in njihove priloge, se v roku do 90 dni najprej predloži v obravnavo Svetu za trgovino z blagom, Svetu za trgovino s storitvami oziroma Svetu za TRIPS. Ob izteku tega roka ustrezni svet Ministrski konferenci predloži poročilo.
Člen X
Spremembe
člen IX tega sporazuma;
člena I in II GATT 1994;
člen II:1 GATS;
člen 4 Sporazuma o TRIPS.
Člen XI
Prvotno članstvo
Člen XII
Pristop
Člen XIII
Neuporaba mnogostranskih trgovinskih sporazumov med članicami
Člen XIV
Sprejem, začetek veljavnosti in deponiranje
Člen XV
Odstop
Člen XVI
Razne določbe
Sestavljeno v Marakešu petnajstega aprila tisočdevetstoštiriindevetdesetega v enem izvodu v angleškem, francoskem in španskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo verodostojno.
Pojasnila:
Izraz „država“ ali „države“, ki se uporablja v tem sporazumu in mnogostranskih trgovinskih sporazumih, pomeni vsako ločeno carinsko območje, včlanjeno v WTO.
Če ločeno carinsko območje, včlanjeno v WTO, v tem sporazumu in mnogostranskih sporazumih spremlja izraz „nacionalni“, je treba tak izraz tolmačiti, kakor da se nanaša na to isto carinsko območje, če ni drugače določeno.
SEZNAM PRILOG
PRÍLOHA 1 |
|
PRÍLOHA 1A: |
Mnohostranné dohody o obchode s tovarom |
Všeobecná dohoda o clách a obchode 1994 |
|
Dohoda o poľnohospodárstve |
|
Dohoda o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení |
|
Dohoda o textile a odevoch |
|
Dohoda o technických prekážkach obchodu |
|
Dohoda o obchodných aspektoch investičných opatrení |
|
Dohoda o uplatňovaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 |
|
Dohoda o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 |
|
Dohoda o kontrole pred odoslaním |
|
Dohoda o pravidlách pôvodu |
|
Dohoda o dovoznom licenčnom konaní |
|
Dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach |
|
Sporazum o subvencijah za ribištvo |
|
Dohoda o ochranných opatreniach |
|
PRÍLOHA 1B: |
Všeobecná dohoda o obchode so službami |
PRÍLOHA 1C: |
Dohoda o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva |
PRÍLOHA 2 |
Dohovor o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov |
PRÍLOHA 3 |
Mechanizmus preskúmavania obchodnej politiky |
PRÍLOHA 4 |
Dohoda o vládnom obstarávaní |
Medzinárodná dohoda o obchode s mliečnymi výrobkami |
|
Medzinárodná dohoda o obchode s hovädzím mäsom |
PRILOGA 1
PRILOGA 1A
MNOGOSTRANSKI SPORAZUMI O TRGOVINI Z BLAGOM
Splošna opomba k Prilogi 1 A:
Ob nasprotju med določbo Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 in določbo nekega drugega sporazuma v Prilogi 1A k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu sporazumov iz Priloge 1A Sporazum o WTO), prevlada določba drugega sporazuma v mejah nasprotja.
SPLOŠNI SPORAZUM O CARINAH IN TRGOVINI 1994
Splošni sporazum o carinah in trgovini 1994 (GATT 1994) sestavljajo:
določbe v Splošnem sporazumu o carinah in trgovini z dne 30. oktobra 1947, ki je priložen Sklepnemu aktu, sprejetemu ob sklenitvi drugega zasedanja Pripravljalnega odbora Konference Združenih narodov o trgovini in zaposlovanju (brez Protokola o začasni uporabi), ter popravljen, dopolnjen ali spremenjen na podlagi pravnih instrumentov, ki so začeli veljati pred dnevom začetka veljavnosti Sporazuma o WTO;
določbe pravnih instrumentov, navedenih spodaj, ki so začeli veljati na podlagi GATT 1947 pred dnevom začetka veljavnosti Sporazuma o WTO:
protokoli in potrditve, ki se nanašajo na carinske koncesije;
protokoli o pristopu (brez določb (a) o začasni uporabi in preklicu začasne uporabe ter (b), ki določajo, da se II. del GATT 1947 uporablja začasno v največjem obsegu, ki ni v nasprotju z zakonodajo, ki je veljala na dan Protokola);
odločitve o oprostitvah obveznosti, priznane na podlagi XXV, člena GATT 1947, ki še veljajo na dan začetka veljavnosti Sporazuma o WTO ( 5 );
druge odločitve POGODBENIC GATT 1947;
dogovori, navedeni spodaj:
Dogovor o razlagi II. 1. (b) člena Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994;
Dogovor o razlagi XVII. člena Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994;
Dogovor o plačilnobilančnih določbah Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994;
Dogovor o razlagi XXIV. člena Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994;
Dogovor o oprostitvah obveznosti na podlagi Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994;
Dogovor o razlagi XXVIII. člena Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994;
Marakeški protokol h GATT 1994.
Pojasnila
Navajanje „pogodbenica“ v določbah GATT 1994 je treba razumeti kot „članica“. Navajanje „manj razvita pogodbenica“ in „razvita pogodbenica“ je treba razumeti kot „država članica v razvoju“ in „razvita država članica“. Navajanje „izvršnega sekretarja“ je treba razumeti kot „generalni direktor WTO“.
Navajanje POGODBENIC, ki delujejo skupno, v členih XV: 1, XV:2, XV:8, XXXVIII in opombah k členu XII in XVIII in v določbah o sporazumih o posebni izmenjavi v členih XV:2, XV:3, XV:6, XV:7 in XV:9 GATT 1994 je treba razumeti tako, da se nanašajo na WTO. Druge naloge, ki se v določbah GATT 1994 nanašajo na POGODBENICE, ki delujejo skupno, mora določiti Ministrska konferenca.
Besedilo GATT 1994 je verodostojno v angleškem, francoskem in španskem jeziku.
Besedilo GATT 1994 v francoskem jeziku je predmet popravkov izrazov, ki so določeni v Aneksu A k dokumentu MTN.TNC/41.
Verodostojno besedilo GATT 1994 v španskem jeziku je besedilo v IV. knjigi serije Temeljnih instrumentov in izbranih dokumentov in je predmet popravkov izrazov, ki so določeni v Prilogi B k dokumentu MTN.TNC/41.
Določbe II. dela GATT 1994 se ne uporabljajo za ukrepe, ki jih članica sprejme na podlagi posebne obvezne zakonodaje, ki jo je ta članica sprejela, preden je postala pogodbenica GATT 1947 in prepovedujejo uporabo, prodajo ali zakup v tujini zgrajenih ali v tujini obnovljenih ladij v komercialni uporabi med kraji v državnih vodah ali vodah izključne ekonomske cone: Ta izjema se nanaša na: (a) nadaljnjo uporabo ali takojšnjo obnovo neskladne določbe take zakonodaje; in (b) na amandma k neskladni določbi take zakonodaje v mejah, v katerih amandma ne zmanjšuje skladnosti določbe z II. delom GATT 1947. Ta izjema je omejena na ukrepe, sprejete na podlagi zgoraj opisane zakonodaje, ki je bila notificirana in določena pred dnem začetka veljavnosti Sporazuma o WTO. Če se taka zakonodaja kasneje spremeni in se zmanjša skladnost z II. delom GATT 1994, ni več ustrezna vsebini tega odstavka.
Ministrska konferenca prouči to izjemo najpozneje v petih letih po dnevu začetka veljavnosti Sporazuma o WTO ter nato vsaki dve leti toliko časa, dokler izjema velja, zato da bi ugotovila, ali pogoji, ki so narekovali potrebo po izjemi, še vedno obstajajo.
Članica, na katere ukrepe se ta izjema nanaša, vsako leto predloži podrobno statistično obvestilo, katere vsebina je povprečje zadnjih petih let dejanskih in pričakovanih dobav ustreznih ladij, kakor tudi dodatne informacije o uporabi, prodaji, zakupu ali popravilu ustreznih ladij, na katere se ta izjema nanaša.
Članica, ki meni, da ta izjema deluje na ta način, da opravičuje vzajemno in sorazmerno omejitev uporabe, prodaje, zakupa ali popravila ladij, zgrajenih na ozemlju članice, ki izjemo uveljavlja, lahko tako omejitev uvede ob predhodni notifikaciji Ministrski konferenci.
Ta izjema ne posega v rešitve v zvezi s posebnimi vidiki zakonodaje, na katere se ta izjema, ki je predmet pogajanj v okviru sektorskih sporazumov ali drugje, nanaša.
DOGOVOR O RAZLAGI II.: 1. (B) ČLENA SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994
Članice se sporazumejo, kot sledi:
Da bi zagotovile preglednost zakonitih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz prvega (b) odstavka II. člena, je treba naravo in raven katerihkoli „drugih dajatev ali taks“, odmerjenih na podlagi vezanih tarifnih postavk, na katere se nanaša ta določba, zapisati v listah koncesij, priloženih h GATT 1994 ob tarifni postavki, na katero se nanašajo. Razume se, da tak zapis ne spreminja pravne narave „drugih dajatev ali taks“.
Datum, s katerim so „druge dajatve ali takse“ vezane za namen II. člena, je 15. april 1994. „Druge dajatve ali takse“ je treba zato zapisati v liste na ravneh, ki so bile v uporabi na ta dan. Ob vsakem naslednjem ponovnem pogajanju o koncesiji ali pogajanju o novi koncesiji velja kot dan uporabe za določeno tarifno postavko datum vpisa nove koncesije v listo. Toda datum instrumenta, na podlagi katerega je bila koncesija v zvezi s katerokoli posebno tarifno postavko najprej vpisana v GATT 1947 ali GATT 1994, se še naprej vodi v stolpcu 6 list s prostimi vložki.
„Druge dajatve ali takse“ se zapišejo v povezavi z vsemi vezanimi carinskimi stopnjami.
Če je bila tarifna postavka že prej predmet koncesije, ne more biti raven „drugih dajatev ali taks“, zapisana v listi, višja kakor raven, ki je dosežena ob prvem vpisu koncesije v to listo. Vsaka članica lahko izpodbija veljavnost „drugih dajatev ali taks“ in to utemeljuje s tem, da ob prvotni vezavi določene postavke taka „druga dajatev ali taksa“ ni obstajala, kakor tudi skladnost zabeležene ravni katerekoli „druge dajatve ali takse“ s prejšnjo ravnijo v obdobju treh let po datumu začetka veljavnosti Sporazuma o WTO ali tri leta po datumu deponiranja instrumenta, ki določeno listo vključuje v GATT 1994, pri generalnem direktorju WTO, če je ta datum poznejši.
Zapis „drugih dajatev ali taks“ v listah ne posega v njihovo skladnost s pravicami in obveznostmi na podlagi GATT 1994, razen tistih, na katere učinkuje četrti odstavek. Vse članice ohranijo pravico, da kadarkoli izpodbijajo skladnost katerekoli „druge dajatve ali takse“ s takimi obveznostmi.
Za namen tega dogovora se uporabljajo določbe XXII. in XXIII. člena GATT 1994, kot so razčlenjene in uporabljene v Dogovoru o reševanju sporov.
„Druge dajatve ali takse“, ki so bile izpuščene iz liste ob deponiranju instrumenta, ki določeno listo vključuje v GATT 1994, pri generalnem direktorju POGODBENIC GATT 1947 do dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO ali po tem datumu pri generalnem direktorju WTO, ne smejo biti naknadno dodane in katerakoli „druga dajatev ali taksa“, ki je zapisana na ravni, ki je nižja od tiste, ki velja na dan uporabe, ne sme biti ponovno dvignjena na to raven, razen če se taki dodatki ali spremembe opravijo v šestih mesecih od dneva deponiranja instrumenta.
Odločitev v drugem odstavku o datumu, ki se uporablja za vsako koncesijo za namen prvega (b) odstavka II. člena GATT1994, nadomešča odločitev o datumu uporabe, sprejeto 26. marca 1980 (BISD 27S/24).
DOGOVOR O RAZLAGI XVII. ČLENA SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994
Članice se
ob upoštevanju, da XVII. člen predpisuje obveznosti članic v zvezi z dejavnostjo državnih trgovinskih podjetij, omenjenih v prvem odstavku XVII. člena, ki mora biti v skladu s splošnimi načeli nediskriminacijskega obravnavanja, predpisanega v GATT 1994 za vladne ukrepe, ki zadevajo uvoz ali izvoz zasebnih trgovcev,
ob upoštevanju, da morajo članice izpolnjevati svoje obveznosti na podlagi GATT 1994 v zvezi s tistimi vladnimi ukrepi, ki zadevajo državna trgovinska podjetja,
ob spoznanju, da ta dogovor ne posega v temeljne discipline, ki jih predpisuje XVII. člen,
sporazumejo, kot sledi:
Da bi zagotovile preglednost dejavnosti državnih trgovinskih podjetij, članice Svetu za trgovino z blagom notificirajo ta podjetja z namenom, da jih prouči delovna skupina, ki se ustanovi na podlagi petega odstavka v skladu z naslednjo delovno definicijo:
„Vladna ali nevladna podjetja, vključno s tržnimi odbori, ki so jim bile priznane ekskluzivne ali posebne pravice ali privilegiji, vključno z zakonskimi ali ustavnimi pooblastili, z izvajanjem katerih pri nabavah in prodajah vplivajo na raven ali smer uvoza ali izvoza.“
Ta zahteva po notifikaciji ne velja za uvoz ali izvoz proizvodov za takojšnjo ali končno porabo vlade ali podjetja, kot je opisano zgoraj, in ne drugače za preprodajo ali uporabo v proizvodnji blaga za prodajo.
Vsaka članica ob upoštevanju določb tega dogovora proučuje svojo politiko v zvezi z notifikacijo državnih trgovinskih podjetij Svetu za trgovino z blagom. Pri takem proučevanju mora vsaka članica upoštevati potrebo po zagotovitvi največje možne preglednosti v svojih notifikacijah, tako da omogočajo jasno presojo načina delovanja notificiranih podjetij in učinkov njihove dejavnosti na mednarodno trgovino.
Notifikacije morajo biti v skladu z vprašalnikom o državni trgovini, sprejetim 24. maja 1960 (BISD 9S/184 -185), pri čemer se razume, da članice notificirajo podjetja, omenjena v prvem odstavku, ne glede na to ali je bil uvoz ali izvoz dejansko opravljen.
Vsaka članica, ki z razlogom meni, da druga članica ni v ustreznem obsegu izpolnila svoje obveznosti notifikacije, lahko sproži zadevo pri tej članici. Če zadeva ni zadovoljivo rešena, lahko predloži nasprotno notifikacijo Svetu za trgovino z blagom, da jo prouči delovna skupina, ustanovljena na podlagi petega odstavka, ob sočasnem obvestilu te članice.
Ustanovi se delovna skupina, ki v imenu Sveta za trgovino z blagom prouči notifikacije in nasprotne notifikacije. V luči te proučitve in brez poseganja v četrti (c) odstavek XVII. člena lahko Svet za trgovino z blagom sprejme priporočila v zvezi z ustreznostjo notifikacij in potrebo po nadaljnjih informacijah. Delovna skupina v zvezi s prejetimi notifikacijami prouči tudi ustreznost zgoraj omenjenega vprašalnika o državni trgovini in vključenost državnih trgovinskih podjetij, notificiranih po prvem odstavku.Sestavi tudi ponazoritveni seznam, ki prikaže vrste povezav med vladami in podjetji ter vrste dejavnosti, ki jih ta podjetja opravljajo, ki so lahko relevantne za namen XVII. člena. Razume se, da Sekretariat delovni skupini zagotovi splošni dopolnilni dokument o delovanju državnih trgovinskih podjetij z vidika vpliva tega delovanja na mednarodno trgovino. Članstvo delovne skupi-ne je odprto za vse članice, ki izrazijo željo, da v njej sodelujejo. Sestane se v enem letu od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO in potem vsaj enkrat letno. Letno poroča Svetu za trgovino z blagom. ( 6 )
DOGOVOR O PLAČILNOBILANČNIH DOLOČBAH SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994
Članice se
ob upoštevanju določb XII. in XVIII: B člena GATT 1994 ter Deklaracije o trgovinskih ukrepih, ki se uporabljajo iz plačilnobilančnih razlogov, sprejete 28. novembra 1979 (BISD 26S/205-209, v nadaljnjem besedilu Deklaracija 1979), z namenom večje jasnosti teh določb ( 7 ) sporazumejo, kot sledi:
Uporaba ukrepov
Članice potrjujejo svojo obvezo, kakor hitro je mogoče, javno objaviti časovne razporede za odpravo omejitvenih uvoznih ukrepov, sprejetih iz plačilnobilančnih razlogov. Razume se, da se taki časovni razporedi lahko ustrezno spreminjajo, tako da upoštevajo spremembe v stanju plačilne bilance. Kadarkoli članica časovnih razporedov javno ne objavi, mora utemeljiti razloge za to.
Članice potrjujejo svojo obvezo dajati prednost tistim ukrepom, ki najmanj motijo trgovino. Velja, da taki ukrepi (v tem dogovoru imenovani „cenovno zasnovani ukrepi“) vključujejo dodatne uvozne dajatve, zahteve po uvoznih depozitih ali druge enakovredne trgovinske ukrepe, ki vplivajo na ceno uvoženega blaga. Ne glede na določbe II. člena se razume, da članica lahko iz plačilnobilančnih razlogov uporabi cenovno zasnovane ukrepe, ki presegajo carinske stopnje, v listi te članice. Dalje, ta članica jasno in ločeno v skladu s postopkom notifikacije navede znesek, ki ustreza presežku cenovno zasnovanega ukrepa nad vezano carinsko stopnjo.
Članice si prizadevajo izogibati uvajanju novih količinskih omejitev iz plačilnobilančnih razlogov, razen če v kritičnem plačilnobilančnem položaju cenovno zasnovani ukrepi ne morejo ustaviti hitrega poslabšanja pozicije eksternih plačil. V tistih primerih, v katerih članica uporablja količinske omejitve, utemelji razloge, zakaj cenovno zasnovani ukrepi niso ustrezno sredstvo za reševanje plačilnobilančnega položaja. Članica, ki ohranja količinske omejitve, mora pri naslednjih posvetovanjih prikazati napredek pri znatnem zmanjšanju pogostosti in pri omejevalnem učinku takih ukrepov. Razume se, da za isti proizvod ni mogoče uporabiti več kot ene vrste omejitvenih uvoznih ukrepov, sprejetih iz plačilnobilančnih razlogov.
Članice potrjujejo, da se omejitveni ukrepi, ki so sprejeti iz plačilnobilančnih razlogov, lahko uporabijo le za uravnavanje splošne ravni uvoza in ne smejo preseči tega, kar je potrebno, da se rešuje plačilnobilančni položaj. Zato da bi katerekoli stranske posledice take zaščite spravili na najmanjšo možno raven, članica uporablja omejitve na pregleden način. Oblasti članice uvoznice zagotavljajo primerno utemeljitev za merila, uporabljena pri določanju, kateri proizvodi so predmet omejitev. V skladu s tretjim odstavkom . XII. člena in desetim odstavkom XVIII. člena lahko članice v primeru določenih osnovnih proizvodov izključijo ali omejijo uporabo dajatev, uporabljenih na splošno, ali drugih ukrepov, ki se uporabljajo iz plačilnobilančnih razlogov. Izraz „osnovni proizvodi“ je treba razumeti kot proizvode, ki zadovoljujejo osnovne potrebe porabe ali prispevajo k prizadevanjem članice, da izboljša svoj plačilnobilančni položaj, kot so kapitalne dobrine ali inputi, potrebni za proizvodnjo. Pri uporabi količinskih omejitev članica uporabi neavtomatično izdajanje dovoljenj samo takrat, ko se temu ne more izogniti in ga progresivno postopoma odpravi. Treba je zagotoviti ustrezno utemeljitev meril, uporabljenih za določitev dovoljenih uvoznih količin ali vrednosti.
Postopki plačilnobilančnih posvetovanj
Odbor za plačilnobilančne omejitve (v besedilu tega dogovora Odbor) organizira posvetovanja z namenom, da prouči vse omejitvene uvozne ukrepe, ki so sprejeti iz plačilnobilančnih razlogov. Članstvo v Odboru je odprto za vse Članice, ki izrazijo željo za sodelovanje v njem. Odbor sledi postopkom za posvetovanja o plačilnobilančnih omejitvah, odobrenih 28. aprila 1970 (BISD 18 S/48-53, v besedilu tega dogovora „postopki polnega posvetovanja“), ki so predmet spodaj določenih določb.
Članica, ki uporablja nove omejitve ali dviguje splošno raven obstoječih omejitev z bistveno poostritvijo ukrepov, se mora v štirih mesecih po sprejetju takih ukrepov posvetovati z Odborom. Članica, ki sprejme take ukrepe, lahko zahteva, da se posvetovanje izvede po četrtem (a) odstavku XII. člena ali dvanajstem (a) odstavku XVIII. člena, kar ustreza. Če take zahteve ni, predsednik Odbora povabi članico, da opravi tako posvetovanje. Dejavniki, ki so lahko predmet proučitve med posvetovanjem, so med drugimi uvajanje novih vrst omejitvenih ukrepov iz plačilnobilančnih razlogov ali povišanje ravni omejitev ali širjenje kroga proizvodov, ki so predmet omejitev.
Vse omejitve, ki se uporabljajo iz plačilnobilančnih razlogov, so predmet občasne proučitve Odbora na podlagi četrtega (b) odstavka XII. člena ali na podlagi dvanajstega (b) odstavka XVIII. člena ob možnosti, da se občasnost posvetovanj spremeni v sporazumu s članico ali na podlagi določenega posebnega postopka proučitve, ki ga lahko priporoči Generalni svet.
V primeru najmanj razvitih držav članic ali v primeru članic držav v razvoju, ki si prizadevajo za liberalizacijo v skladu z načrtom, ki so ga predstavile Odboru na prejšnjih posvetovanjih, se lahko posvetovanja izvedejo po poenostavljenih postopkih, odobrenih 19. decembra 1972 (BISD 20S/ 47-49, v besedilu tega dogovora „poenostavljeni postopki posvetovanj“). Poenostavljeni postopki posvetovanj se lahko uporabijo tudi, kadar se v istem koledarskem letu, v katerem je določen datum posvetovanja, predvideva proučitev trgovinske politike države članice v razvoju. V takih primerih se odločitev, ali naj se uporabijo polni postopki posvetovanj, sprejme na podlagi dejavnikov, ki so našteti v osmem odstavku Deklaracije 1979. Po poenostavljenih postopkih posvetovanj se ne moreta izvesti več kot dve zaporedni posvetovanji, razen v primeru najmanj razvitih držav članic.
Notifikacija in dokumentacija
Članica Generalnemu svetu notificira uvedbo ali spremembo omejitvenih uvoznih ukrepov, sprejetih iz plačilnobilančnih razlogov, kakor tudi kakršnokoli spremembo v časovnem razporedu za odpravo teh ukrepov, ki so napovedani na podlagi prvega odstavka. Bistvene spremembe morajo biti notificirane Generalnemu svetu prej ali najpozneje v 30 dneh po njihovi napovedi. Vsaka članica enkrat letno Sekretariatu zagotovi konsolidirano notifikacijo, ki vsebuje vse spremembe v zakonih, predpisih, izjavah v zvezi z določeno politiko ali javnih objavah, z namenom, da jih članice proučijo. Notifikacije, kolikor je mogoče, vsebujejo popolne informacije na ravni tarifne postavke, o vrsti uporabljenih ukrepov, merilih, ki jih uporabljajo pri njihovi uporabi, katere proizvode zajemajo in kateri trgovinski tokovi so z njimi prizadeti.
Na zahtevo katerekoli članice Odbor lahko prouči notifikacije. Take proučitve je treba omejiti na pojasnila posebnih vprašanj, ki jih vsebuje notifikacija, ali na proučitev potrebe posvetovanja na podlagi četrtega (a) odstavka XII. člena ali dvanajstega (a) odstavka XVIII. člena. Članice, ki utemeljeno domnevajo, da je bil omejitveni uvozni ukrep, ki ga uporablja druga članica, sprejet iz plačilnobilančnih razlogov, lahko na zadevo opozorijo Odbor. Predsednik Odbora zahteva informacije o sprejetem ukrepu in jih da na razpolago vsem članicam. Članica, ki se posvetuje, lahko vnaprej dobi vprašanja v proučitev, kar ne posega v pravico katerekoli članice Odbora, da zahteva ustrezna pojasnila med posvetovanji.
Članica, ki se posvetuje, pripravi temeljni dokument za posvetovanje, ki poleg drugih ustreznih informacij vključuje: (a) pregled piačilnobilančnega položaja in izgledov, vključno z oceno notranjih in zunanjih dejavnikov, ki vplivajo na plačilnobilančni položaj, domače ukrepe, sprejete za ponovno vzpostavitev ravnovesja na zdravi in trajni podlagi; (b) popoln opis omejitev, ki se uporabljajo iz plačilnobilančnih razlogov, njihove pravne podlage ter ukrepov, ki se izvajajo za zmanjšanje stranskih učinkov zaščite; (c) ukrepe, ki so sprejeti med zadnjim posvetovanjem za liberalizacijo uvoznih omejitev v luči sklepov Odbora; (d) načrt za odpravo in progresivno sprostitev preostalih omejitev. Če je relevantno, se lahko sklicuje na informacije, ki so dane v drugih notifikacijah ali poročilih, danih WTO. Na podlagi poenostavljenih postopkov posvetovanj članica, ki se posvetuje, da pisno izjavo, ki vsebuje bistvene informacije o elementih, ki jih vsebuje temeljni dokument.
Sekretariat z namenom, da Odboru omogoči posvetovanja, pripravi dokument, ki vsebuje dejstva in potrebne informacije in obravnava različne vidike načrta posvetovanj. V primeru članic držav v razvoju dokument Sekretariata vsebuje ustrezno dopolnilno in analitično gradivo o vplivu zunanje trgovinskega okolja na plačilnobilančni položaj in perspektive članice, ki se posvetuje. Služba tehnične pomoči Sekretarita na zahtevo članice države v razvoju pomaga pri pripravi dokumentacije za posvetovanja.
Sklepi posvetovanj o plačilni bilanci
Odbor o svojih posvetovanjih poroča Generalnemu svetu. Kadar so uporabljeni polni postopki posvetovanj, poročilo navaja sklepe Odbora o različnih elementih načrta za posvetovanja kakor tudi dejstva in razloge, na katerih temeljijo. Odbor si prizadeva v svoja posvetovanja vključiti predloge priporočil, ki so namenjena pospeševanju izvajanja XII. in XVIII.:B člena, Deklaracije 1979 in tega dogovora. Kadar je predložen časovni razpored odprave omejitvenih ukrepov, sprejetih iz plačilnobilančnih razlogov, Generalni svet lahko priporoči, da mora članica ob spoštovanju takega časovnega razporeda izpolnjevati svoje obveznosti v skladu z GATT 1994. Kadarkoli Generalni svet izdela posebna priporočila, se pravice in obveznosti članic ocenjujejo glede na ta priporočila. Kadar ni posebnih predlogov za priporočila Generalnega sveta, morajo sklepi Odbora vsebovati različne poglede, izražene v Odboru. Kadar se uporabljajo poenostavljeni postopki posvetovanj, poročilo vsebuje povzetek glavnih elementov, ki so obravnavana v Odboru, in odločitev o tem, ali so potrebni polni postopki posvetovanja.
[Dogovorjene liste udeleženk se priložijo Marakeškemu protokolu v pogodbenem izvodu Sporazuma o WTO.]
DOGOVOR O RAZLAGI XXIV. ČLENA SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI IZ LETA 1994
Članice se
glede na določbe XXIV. člena GATT 1994,
ob spoznanju, da sta se znatno povečala število in pomen carinskih unij in prostih trgovinskih območij od vzpostavitve GATT 1947 dalje in danes zajemajo pomemben delež svetovne trgovine,
ob spoznanju prispevka k širitvi svetovne trgovine, ki je dosegljiv z boljšim povezovanjem gospodarstev pogodbenic takih sporazumov,
ob spoznanju, da se tak prispevek poveča, če se odprava carin in drugih omejitvenih predpisov med udeleženimi območji razširi na vso trgovino in zmanjša, če je katerikoli pomembnejših sektorjev trgovine izključen,
ob ponovni potrditvi, da mora biti namen takih sporazumov olajšati trgovino med udeleženimi območji in ne postavljati ovir v trgovini drugih članic s temi območji in da bi se morale pogodbenice pri nastajanju ali razširjanju v najširšem možnem obsegu izogibati škodljivim posledicam v trgovini z drugimi članicami,
prepričane o potrebi po okrepitvi učinkovitosti vloge Sveta za trgovino z blagom pri proučevanju sporazumov, notificiranih po XXIV. členu, z razjasnitvijo meril in postopkov za presojo novih ali razširjenih sporazumov in izboljša-njem preglednosti vseh sporazumov po XXIV. členu,
ob spoznanju potrebe po skupnem razumevanju obveznosti članic po dvanajstem odstavku XXIV. člena
sporazumejo, kot sledi:
Carinske unije, območja proste trgovine ter začasni sporazumi, ki vodijo k nastajanju carinskih unij ali območij proste trgovine, morajo, da bi bili v skladu z XXIV. členom, med drugim zadostiti določbam petega, šestega, sedmega in osmega odstavka tega člena.
XXIV: 5.člen
Na podlagi petega (a) odstavka XXIV. člena ocena splošnih učinkov carin in drugih predpisov v trgovini, ki se uporabljajo pred in po nastanku carinske unije, glede carin in dajatev temelji na celoviti oceni ponderiranih povprečnih carinskih stopenj in zbranih carinskih dajatev. Ta ocena te-melji na uvoznih statističnih podatkih za prejšnje reprezentativno obdobje, ki jih carinska unija priskrbi po vrednosti in količini na podlagi tarifne postavke, ter jih razčleni po WTO državi porekla. Sekretariat v skladu z metodologijo, uporabljeno pri oceni carinskih ponudb v okviru mnogostranskih pogajanj v Urugvajskem krogu, izračuna ponderirano povprečje carinskih stopenj in zbranih carinskih dajatev. Za ta namen so carine in dajatve, ki se upoštevajo, dejansko uporabljene carinske stopnje. Priznava se, da je lahko za celovito ovrednotenje vplivov drugih trgovinskih predpisov, katerih količinsko ovrednotenje je težavno, lahko potrebna proučitev posameznih ukrepov, predpisov, določenih obravnavanih proizvodov, in trgovinskih tokov, ki so pod takimi vplivi.
„Razumno obdobje“, omenjeno v petem (c) odstavku XXIV. člena, sme preseči 10 let le v izjemnih primerih. Kadar članice pogodbenice začasnih sporazumov menijo, da bi bilo 10 let premalo, zagotovijo Svetu za trgovino z blagom popolno pojasnilo potrebe po daljšem obdobju.
XXIV: 6. člen
Šesti odstavek XXIV. člena določa postopek, po katerem se je treba ravnati, ko država, ki sestavlja carinsko unijo, predlaga povišanje vezane carinske stopnje. Glede tega članice ponovno potrjujejo, da je treba postopek, določen v XXVIII. členu, ki je razčlenjen v navodilih, sprejetih 10. novembra 1980 (BISD 27S/26- 28), ter v Dogovoru o razlagi XXVIII. člena GATT 1994, začeti, preden se carinske koncesije ob nastajanju carinske unije ali začasnega sporazuma, ki vodi k nastajanju carinske unije, spremenijo ali umaknejo.
Ta pogajanja se začnejo v dobri veri z namenom, da bi dosegli medsebojno zadovoljivo kompenzacijo. Pri takih pogajanjih je treba, kot zahteva šesti odstavek XXIV. člena, upoštevati ustrezno znižanje dajatev pri isti tarifni postavki, ki jih sprejmejo druge udeleženke carinske unije ob njenem nastajanju. Če ta znižanja ne bi bila zadostna za kompenzacijo, carinska unija ponudi kompenzacijo, ki je lahko v obliki znižanja dajatev pri drugih tarifnih postavkah. Članice, ki imajo pravico do pogajanj o obveznostih, ki se spreminjajo ali ukinjajo, proučijo tako ponudbo. Če bi kompenzacija ostala nesprejemljiva, je treba s pogajanji nadaljevati. Če kljub takim prizadevanjem ni mogoče doseči sporazuma v pogajanjih o kompenzaciji po XXVIIL členu, kot je razčlenjen z Dogovorom o razlagi XXVIII. člena GATT 1994, v razumnem obdobju od začetka pogajanj, carinska unija kljub temu lahko spremeni ali umakne koncesije; prizadete članice pa imajo pravico umakniti v bistvu enakovredne koncesije v skladu z XXVIII. členom.
GATT 1994 ne nalaga obveznosti članicam, ki imajo koristi od znižanja dajatev, ki je posledica nastajanja carinske unije ali začasnega sporazuma, ki vodi k nastajanju carinske unije, da njenim udeleženkam omogoči kompenzacijo,
Proučevanje carinskih unij in območij proste trgovine
Vse notifikacije na podlagi sedmega (a) odstavka XXIV. člena prouči delovna skupina ob upoštevanju ustreznih določb GATT 1994 in prvega odstavka tega dogovora. Delovna skupina predloži Svetu za trgovino z blagom poročilo o svojih ugotovitvah. Svet za trgovino z blagom lahko članicam daje taka priporočila, za katera meni, da so ustrezna.
Delovna skupina lahko v svojem poročilu glede začasnih sporazumov oblikuje ustrezna priporočila v zvezi s predlogi o časovnih okvirih in potrebnih ukrepih za to, da se dokonča nastajanje carinske unije ali območja proste trgovine. Če je potrebno, lahko poskrbi za nadaljnje proučevanje sporazuma.
Članice pogodbenice začasnega sporazuma Svetu za trgovino z blagom notificirajo bistvene spremembe v načrtu in razporedu, ki sta vključena v tem sporazumu, in Svet na zahtevo prouči spremembe.
Če začasni sporazum, notificiran po sedmem (a) odstavku XXIV, člena, ne bi vseboval načrta in razporeda, kar je v nasprotju s petim (c) odstavkom XXIV. člena, delovna skupina v svojem poročilu priporoči tak načrt in razpored. Članice ne ohranijo ali uveljavijo takega sporazuma, odvisno od primera, če ga niso pripravljene spremeniti v skladu s temi priporočili. Treba je poskrbeti za naknadno proučitev uresničevanja priporočil.
Carinske unije in članice območij proste trgovine morajo v določenih časovnih presledkih poročati Svetu za trgovino z blagom o delovanju ustreznega sporazuma, kot so predvidele POGODBENICE GATT 1947 v svojem navodilu Svetu GATT 1947 v zvezi s poročili o regionalnih sporazumih (BISD 18S/38). O vseh pomembnih spremembah in/ali novostih v zvezi s sporazumi je treba poročati takoj, ko nastanejo.
Reševanje sporov
V zvezi z zadevami, ki izhajajo iz uporabe tistih določil XXIV. člena, ki se nanašajo na carinske unije, območja proste trgovine ali začasne sporazume, ki vodijo k nastajanju carinske unije ali območja proste trgovine, se lahko uveljavljajo določbe XXII. in XXIII. člena GATT 1994, kot so razčlenjene in uporabljene v Dogovoru o reševanju sporov.
XXIV: 12. člen
Vsaka članica je na podlagi GATT 1994 v polni meri odgovorna za spoštovanje vseh določb GATT 1994 ter mora sprejeti take razumne ukrepe, ki so ji na voljo, da zagotovi, da jih spoštujejo regionalne in lokalne vlade in oblasti znotraj njenega ozemlja.
Določbe XXII. in XXIII. člena GATT 1994, kot so razčlenjene in uporabljene v Dogovoru o reševanju sporov, se lahko uveljavijo v zvezi z ukrepi za zagotavljanje spoštovanja teh določb na ravni regionalnih in lokalnih vlad ali oblasti znotraj ozemlja članice. Ko Organ za reševanje sporov ugotovi, da se določba GATT 1994 ne spoštuje, mora odgovorna članica sprejeti take razumne ukrepe, kot so ji na voljo, za zagotovitev njenega spoštovanja. Določbe, ki se nanašajo na kompenzacijo in ukinitev koncesij ali drugih obveznosti, se uporabljajo, kadar takega spoštovanja ni bilo možno doseči.
Vsaka članica si bo prizadevala, da bo z naklonjenostjo prouČila ter zagotovila ustrezne možnosti za posvetovanje za vsako predstavitev, ki jo pripravi neka druga članica v zvezi z ukrepi, sprejetimi na njenem ozemlju, ki vplivajo na delovanje GATT 1994.
DOGOVOR O OPROSTITVAH OBVEZNOSTI NA PODLAGI SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994
Članice se sporazumejo, kot sledi:
Zahteva po oprostitvi obveznosti ali podaljšanju obstoječe oprostitve obveznosti vsebuje ukrepe, ki jih članica namerava sprejeti, cilje posebne politike, ki jih članica želi doseči, ter razloge, ki preprečujejo, da članica doseže cilje svoje politike z ukrepi, ki so v skladu z njenimi obveznostmi na podlagi GATT 1994.
Vsaka oprostitev obveznosti, ki velja na dan začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, poteče, razen če je podaljšana v skladu s postopki, opisanimi zgoraj, in postopki IX. člena Sporazuma o WTO na dan poteka njene veljavnosti ali dve leti od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, odvisno od tega, kateri datum je zgodnejši.
Vsaka članica, ki meni, da se koristi, ki ji pripadajo po GATT 1994, izničujejo ali okrnejo kot posledica
tega, da članica, ki ji je bila oprostitev priznana, ne spoštuje pogojev oprostitve obveznosti, ali
uporabe ukrepa, ki je v skladu s pogoji oprostitve obveznosti;
lahko uveljavlja določbe XXIII. člena GATT 1994, kot so razčlenjene in uporabljene v Dogovoru o reševanju sporov.
DOGOVOR O RAZLAGI XXVIII. ČLENA SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994
Članice se sporazumejo, kot sledi:
Za namen spremembe ali umika koncesije se šteje, da ima članica z najvišjim razmerjem izvoza, na katerega vpliva koncesija (t.j. izvoza proizvoda na trg članice, ki spreminja ali umika koncesijo), glede na svoj celotni izvoz glavni dobaviteljski interes, če nima že prednostne pogajalske pravice ali glavnega dobaviteljskega interesa, kot je določen s prvim odstavkom XXVIII. člena. Vendar je dogovorjeno, da Svet za trgovino z blagom ta odstavek prouči v petih letih od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, da odloči, ali to merilo zadovoljivo deluje pri zagotavljanju prerazporeditve pogajalskih pravic v korist majhnih in srednje velikih članic izvoznic. Če to ni tako, je treba ob ustreznih podatkih, ki so na razpolago, proučiti možne izboljšave, vključno s sprejemom merila, ki temelji na razmerju izvoza, na katerega vpliva koncesija, do izvoza tega proizvoda na vse trge.
Če članica meni, da ima glavni dobaviteljski interes pod pogoji prvega odstavka, mora svoj zahtevek z dokazili pisno sporočiti članici, ki predlaga spremembo ali umik koncesije, ter hkrati obvestiti Sekretariat. V teh primerih se uporablja četrti odstavek Postopkov za pogajanja na podlagi XXVIII. člena, sprejetih 10. novembra 1980 (BISD 27S/26-28).
Pri določanju, katere članice imajo glavni dobaviteljski interes (bodisi kakor je predpisano v prvem odstavku zgoraj ali v prvem odstavku XXVIII. člena) ali bistveni interes, se upošteva le trgovina z določenim proizvodom, ki je potekala na osnovi največjih ugodnosti. Vendar se upošteva tudi trgovina z določenim proizvodom, ki se je odvijala na podlagi nepogodbenih preferencialov, če trgovina ni več imela koristi od takega preferencialnega obravnavanja ter je tako postala trgovina na osnovi največjih ugodnosti med pogajanjem za spremembo ali umik koncesije, ali pa se to zgodi do konca tega pogajanja.
Če se carinska koncesija za nov proizvod spremeni ali umakne (npr. proizvod, za katerega triletni trgovinski statistični podatki niso na voljo), se šteje, da ima članica, ki ima prednostne pogajalske pravice v zvezi z določeno tarifno postavko, v katero je proizvod uvrščen ali je bil prej uvrščen, prednostno pogajalsko pravico pri določeni koncesiji. Določitev glavnih dobaviteljskih in bistvenih interesov ter izračun kompenzacije mora med drugim upoštevati proizvodne zmogljivosti ter vlaganje v določen proizvod v članici, ki izvaža, ter izračune izvozne rasti kakor tudi napovedi povpraševanja po proizvodu v Članici, ki uvaža. Za namen tega odstavka velja, da „novi proizvod“ vključuje tarifno postavko, ki nastane z razčlenitvijo obstoječe tarifne postavke.
Če članica meni, da ima glavni dobaviteljski ali bistveni interes na podlagi pogojev četrtega odstavka, mora svoj zahtevek z dokazili pisno sporočiti članici, ki predlaga spremembo ali umik koncesije, ter hkrati obvestiti Sekretariat. V teh primerih se uporablja četrti odstavek zgoraj omenjenih Postopkov za pogajanja po XXVIII. členu.
Kadar se neomejena carinska koncesija zamenja s carinsko kvoto, bi morala biti vrednost predvidene kompenzacije večja od vrednosti trgovine, ki je dejansko prizadeta s spremembo koncesije. Podlaga za izračun kompenzacije bi morala biti vrednost, za katero pričakovana trgovina presega raven kvote. Razume se, da izračun za pričakovano trgovino temelji na tistem, kar je večje kot:
povprečje letne trgovine v zadnjem reprezentativnem triletnem obdobju, povečano za povprečno letno stopnjo rasti uvoza v istem obdobju ali za 10 odstotkov, kar je več; ali
trgovina v zadnjem letu, povečana za 10 odstotkov.
V nobenem od teh primerov ne sme obveznost članice v zvezi s kompenzacijo presegati tiste, ki bi bila posledica popolnega umika koncesije.
Vsaki članici, ki ima glavni dobaviteljski interes, bodisi po prvem odstavku zgoraj ali prvem odstavku XXVIII. člena, je v zvezi s koncesijo, ki je spremenjena ali umaknjena, dana prednostna pogajalska pravica za kompenzacijo, razen če se določene članice ne dogovorijo o drugačni obliki kompenzacije.
PRILOGA K SPORAZUMU O OLAJŠEVANJU TRGOVINE
NOTIFIKACIJE O ZAVEZAH KATEGORIJE A NA PODLAGI SPORAZUMA O OLAJŠEVANJU TRGOVINE
ALBANIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Albanije Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje naslednje določbe Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 1(1) |
Objava |
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
|
|
Člen 1(4) |
Notifikacije |
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
|
|
Člen 4(1) |
Pravica do pritožbe ali pregleda |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
|
|
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
|
|
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj |
Člen 7(6) |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve |
|
|
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 8 |
Sodelovanje obmejnih agencij |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Členi 11(3) |
Dajatve, predpisi in formalnosti v zvezi s tranzitom |
11(4) |
Nediskriminacija v zvezi s tranzitom |
11(11) |
Zavarovanje za tranzit |
11(12) in (13) |
Sodelovanje in usklajevanje v zvezi s tranzitom |
Člen 12 |
Carinsko sodelovanje |
BOCVANA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Republike Bocvane Pripravljalnemu odboru notificira, da kot zaveze kategorije A določa vse določbe iz oddelka I Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
Člen 5(1) |
Notifikacije za okrepljene kontrole ali preglede |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(2) |
Elektronsko plačevanje |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(6) |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
BRAZILIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno misija Brazilije Pripravljalnemu odboru notificira, da kot zaveze kategorije A določa vse določbe iz oddelka I Sporazuma, razen naslednjih:
DRŽAVA BRUNEJ
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom.
Glede na navedeno vlada Države Brunej Pripravljalnemu odboru notificira, da Država Brunej v kategorijo A vključuje vse določbe iz členov 1 do 12 Sporazuma, razen naslednjih:
Člen 1(2) |
Informacije na internetu: pododstavek 2.1(a) in (b) |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 7(6) |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve: pododstavek 2 |
Člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
Člen 10(4) |
Enotno okno |
ČILE
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Čile navaja, da so bile vse določbe iz oddelka I Sporazuma določene kot zaveze kategorije A za izvajanje ob začetku veljavnosti Sporazuma, razen člena 7(7) o pooblaščenih subjektih.
KITAJSKA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Ljudske republike Kitajske Pripravljalnemu odboru notificira, da Ljudska republika Kitajska kot zaveze kategorije A določa vse določbe iz oddelka I Sporazuma, razen naslednjih:
— člen 7(6) |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve, |
— člen 10(4) |
Enotno okno, |
— člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje in |
— člen 12 |
Carinsko sodelovanje. |
KOLUMBIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Kolumbija notificira, da so bile vse določbe iz oddelka I Sporazuma določene kot zaveze kategorije A za izvajanje ob začetku veljavnosti Sporazuma, razen naslednjih:
— člen 5(3) |
Preskusni postopki |
— člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
KONGO
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine vlada Republike Kongo notificira o zavezah kategorije A v skladu s spodaj navedenimi določbami:
Člen 3(1) |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4(1) |
Pravica do pritožbe ali pregleda |
Člen 5(1) |
Notifikacije za okrepljene kontrole ali preglede |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 5(3) |
Preskusni postopki |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
KOSTARIKA
V skladu z odstavkoma 2 in 3 Ministrskega sklepa z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Kostarika notificira, da so bile vse določbe iz oddelka I Sporazuma določene kot zaveze kategorije A, razen naslednjih:
— člen 10(1)(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
— člen 10(2)(2) |
Sprejemanje kopij |
SLONOKOŠČENA OBALA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine Republika Slonokoščena obala notificira o zavezah kategorije A v skladu s spodaj navedenimi določbami:
Člen 4(1) |
Pravica do pritožbe ali pregleda |
Člen 5(1) |
Notifikacije za okrepljene kontrole ali preglede |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 5(3) |
Preskusni postopki |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
DOMINIKANSKA REPUBLIKA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Dominikanske republike Pripravljalnemu odboru notificira o določbah, vključenih v kategorijo A, ki ustrezajo oddelku I Sporazuma.
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
Člen 1(3) |
Informacijske točke |
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
Člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4(1) |
Pravica do pritožbe ali pregleda |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(2) |
Elektronsko plačevanje |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
Člen 12 |
Carinsko sodelovanje |
Člen 13(2) |
Nacionalni odbor za olajševanje trgovine |
EKVADOR
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine Republika Ekvador notificira o zavezah kategorije A v skladu s spodaj navedenimi določbami:
Št. člena/odstavki (*1) |
Opis |
2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
7(1) |
Obdelava pred prihodom |
7(6) |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve |
9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
10(5) |
Predodpremne kontrole |
10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
10(8) |
Zavrnjeno blago |
10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
11(1) |
Prosti tranzit |
11(2) |
Prosti tranzit |
11(3) |
Prosti tranzit |
11(4) |
Prosti tranzit |
11(5) |
Prosti tranzit |
11(6) |
Prosti tranzit |
11(16) |
Prosti tranzit |
11(17) |
Prosti tranzit |
(*1)
Če so navedeni posebni odstavki, je zaveza Republike Ekvador omejena na vsebino navedenih posebnih odstavkov in ne na vsebino celotnega člena. |
EGIPT
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine Egipt notificira o zavezah kategorije A v skladu s spodaj navedenimi določbami:
Številka člena |
Opis |
Člen 4, odstavki (1, 3, 4, 5) |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3), pododstavki (3.2, 3.4, 3.5, 3.6) |
Kazenske določbe |
Člen 7(3), pododstavki (3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(5), odstavek (5.1) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 odstavki (2, 3, 11, 12, 13, 14, 15, 16) |
Prosti tranzit |
SALVADOR
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Salvador notificira o zavezah kategorije A v skladu s spodaj navedenimi določbami:
Člen 1 |
Objava in razpoložljivost informacij |
Člen 2 |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti ter posvetovanja |
Člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled: odstavki 1, 2, 3, 4 in 5 |
Člen 5 |
Drugi ukrepi za povečanje nepristranskosti, nediskriminacije in preglednosti |
Člen 6 |
Določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom, ter kazni: odstavka 1 in 3 |
Člen 7 |
Sprostitev in carinjenje blaga: odstavki 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 (pododstavki 3, 4, 5, 6), 8 in 9 |
Člen 8 |
Sodelovanje obmejnih agencij: odstavek 1 |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10 |
Formalnosti, povezane z uvozom, izvozom in tranzitom: odstavki 1, 2 (pododstavka 2 in 3), 3, 5 (pododstavek 1), 6, 7, 8 in 9 |
Člen 11 |
Prosti tranzit: odstavki 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16 in 17 |
Člen 12 |
Carinsko sodelovanje: odstavki 1, 3, 4, 5 (pododstavka 1 in 2), 12 |
GABON
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine Gabonska republika notificira o zavezah kategorije A v skladu s spodaj navedenimi:
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
GVATEMALA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Gvatemale Pripravljalnemu odboru notificira, da so bile vse določbe iz oddelka I Sporazuma določene kot zaveze kategorije A v skladu z dokumentom STO WT/PCTF/W/27 z dne 7. julija 2014, razen naslednjih:
HONDURAS
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Honduras notificira o zavezah kategorije A v skladu s spodaj navedenimi določbami:
Člen 1(1) |
Objava |
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
Člen 1(3) |
Informacijske točke |
Člen 1(4) |
Notifikacije |
Člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom (razen člena 6(1)(3) in (4)) |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(2) |
Elektronsko plačevanje |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke (razen člena 7(8)(2)(d)) |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago (razen člena 7(9)(3)) |
Člen 8 |
Sodelovanje obmejnih agencij (razen člena 8(2)(c), (d) in (e)) |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
Člen 12(12) |
Dvostranski in regionalni sporazumi |
HONGKONG, KITAJSKA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Hongkonga, Kitajska, Pripravljalnemu odboru notificira, da Hongkong, Kitajska, v kategorijo A vključuje vse določbe iz členov 1 do 12 Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti.
INDONEZIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Republike Indonezije Pripravljalnemu odboru notificira, da Indonezija v kategorijo A vključuje naslednje določbe Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
IZRAEL
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta, med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine.
Glede na navedeno Država Izrael Pripravljalnemu odboru za olajševanje trgovine notificira, da kot kategorijo A določa vse določbe iz oddelka I Sporazuma.
JORDANIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Jordanije Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje vse določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo v celoti izvedene ob začetku njegove veljavnosti, razen naslednjih:
Člen 1(1) |
Objava |
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
Člen 1(3) |
Informacijske točke |
Člen 3(1) |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(4) |
Enotno okno |
Člen 11(5)–11(10) |
Postopki in kontrole v zvezi s tranzitom |
KOREJA
V čast mi je, da se lahko sklicujem na Ministrski sklep z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911), na podlagi katerega je bil v okviru Generalnega sveta ustanovljen Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), pri čemer ta odbor med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Poleg tega imam tudi čast, da Pripravljalni odbor obvestim o odločitvi vlade Republike Koreje, da je v kategorijo A vključila vse določbe iz členov 1 do 12 Sporazuma.
KUVAJT
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno Država Kuvajt Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje vse določbe iz Priloge I, razen naslednjih:
Člen 3(1) |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 8 |
Sodelovanje obmejnih agencij |
Člen 10(4) |
Enotno okno |
Člen 11(11)–11(15) |
Zavarovanje za tranzit |
Člen 12 |
Carinsko sodelovanje |
KIRGIŠKA REPUBLIKA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno v imenu ministrstva za gospodarstvo Kirgiške republike Pripravljalnemu odboru notificiramo, da Kirgiška republika kot zaveze kategorije A določa naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 4 |
Vse določbe (Pritožbeni postopki in postopki za pregled) |
Člen 5 |
Odstavek 2 (Zadržanje) |
Člen 9 |
(Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom) |
Člen 10 |
Odstavek 5 (Predodpremne kontrole) |
Člen 11 |
Odstavki 1 do 4 (Dajatve, predpisi, formalnosti in nediskriminacija v zvezi s tranzitom) |
MACAO, KITAJSKA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Macaa (Kitajska) Pripravljalnemu odboru notificira, da Macao (Kitajska) v kategorijo A vključuje vse določbe iz členov 1 do 12 Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti, razen naslednjih:
Člen 7(4): |
Obvladovanje tveganj; |
Člen 7(5): |
Revizija po carinjenju; |
Člen 9: |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom; |
Člen 10(4): |
Enotno okno. |
MALEZIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Malezije Pripravljalnemu odboru notificira, da Malezija v kategorijo A vključuje vse določbe iz členov 1 do 12 Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), razen naslednjih:
člen 7(8) |
(Pospešene pošiljke) in |
člen 11(9) |
(Vnaprejšnja vložitev in obdelava dokumentov in podatkov za tranzit pred prihodom blaga). |
MAURITIUS
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Republike Mauritius Pripravljalnemu odboru notificira, da Republika Mauritius v kategorijo A vključuje naslednje določbe Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 1(1) |
Objava |
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
Člen 1(4) |
Notifikacije |
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
Člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 5(1) |
Notifikacije za okrepljene kontrole ali preglede |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(2) |
Elektronsko plačevanje |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9)(1) |
Začasni uvoz blaga |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
Člen 23(2) |
Nacionalni odbor za olajševanje trgovine |
MEHIKA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Mehike Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje vse določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo v celoti izvedene ob začetku njegove veljavnosti.
MOLDAVIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Republike Moldavije Pripravljalnemu odboru notificira, da Republika Moldavija kot zaveze kategorije A določa naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 1 |
Odstavka 1 in 4 (Objava, Notifikacije) |
Člen 3 |
(VNAPREJŠNJE ODLOČITVE) |
Člen 4 |
(PRITOŽBENI POSTOPKI IN POSTOPKI ZA PREGLED) |
Člen 5 |
Odstavek 2 (Zadržanje) |
Člen 6 |
Odstavek 2 (Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom) |
Člen 7 |
Odstavki 2, 4 in 5 (Elektronsko plačevanje, Obvladovanje tveganj, Revizija po carinjenju) |
Člen 8 |
(SODELOVANJE OBMEJNIH AGENCIJ) |
Člen 9 |
(GIBANJE BLAGA, NAMENJENEGA ZA UVOZ, POD CARINSKIM NADZOROM) |
Člen 10 |
Odstavek 3 in odstavki 5 do 9 (Uporaba mednarodnih standardov, Predodpremne kontrole, Uporaba carinskihposrednikov, Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov, Zavrnjeno blago, Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje) |
Člen 12 |
Vse določbe |
MONGOLIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Mongolije Pripravljalnemu odboru notificira, da Mongolija kot zaveze kategorije A določa naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 1(4) |
Notifikacije |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
ČRNA GORA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Črne gore Pripravljalnemu odboru notificira, da Črna gora kot zaveze kategorije A določa naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 1(1) |
Objava |
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
Člen 3(1) |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 5(3) |
Preskusni postopki |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(2) |
Elektronsko plačevanje |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
Člen 8 |
Sodelovanje obmejnih agencij |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11(1)–11(3) |
Dajatve, predpisi in formalnosti v zvezi s tranzitom |
Člen 11(4) |
Nediskriminacija na podlagi tranzita |
Člen 11(11)–11(15) |
Zavarovanje za tranzit |
Člen 11(16)–11(17) |
Sodelovanje in usklajevanje v zvezi s tranzitom |
Člen 12 |
Carinsko sodelovanje |
KRALJEVINA MAROKO
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine.
Glede na navedeno Kraljevina Maroko Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje naslednje določbe:
Člen 1(1) |
Objava |
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
Člen 1(3) |
Informacijske točke |
Člen 1(4) |
Notifikacije |
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
Člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 5(3) |
Preskusni postopki |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(2) |
Elektronsko plačevanje |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(6) |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve |
Člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 8 |
Sodelovanje obmejnih agencij |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
Člen 12 |
Carinsko sodelovanje |
Člen 13(2) |
Nacionalni odbor za olajševanje trgovine |
NIKARAGVA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Nikaragve Pripravljalnemu odboru notificira o določbah, ki so vključene v kategorij A in ustrezajo oddelku I Sporazuma.
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
Člen 1(4) |
Notifikacije |
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
Člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4(1) |
Pravica do pritožbe ali pregleda |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
Člen 12(1) |
Ukrepi za spodbujanje skladnosti in sodelovanja |
Člen 12(2) |
Izmenjava informacij |
Člen 12(3) |
Preverjanje |
Člen 12(4) |
Zahtevek |
Člen 12(5) |
Varstvo podatkov in zaupnost |
Člen 12(6) |
Zagotavljanje informacij |
Člen 12(7) |
Odložitev ali zavrnitev zahtevka |
Člen 12(8) |
Vzajemnost |
Člen 12(9) |
Upravno breme |
Člen 12(10) |
Omejitve |
Člen 12(11) |
Nepooblaščena uporaba ali razkritje |
Člen 12(12) |
Dvostranski in regionalni sporazumi |
Člen 13(2) |
Nacionalni odbor za olajševanje trgovine |
NIGERIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Zvezne republike Nigerije Pripravljalnemu odboru notificira, da Nigerija kot zaveze kategorije A določa naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11(3) |
Prostovoljne omejitve |
Člen 11(4) |
Nediskriminacija |
Člen 11(6) |
Zahteve glede dokumentov |
Člen 11(8) |
Neuporaba TBT |
Člen 11(9) |
Vnaprejšnja vložitev in obdelava dokumentov |
Člen 11(10) |
Hiter zaključek tranzitnega postopka |
Člen 11(11) |
Zavarovanje za tranzit |
OMAN
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Sultanata Omana Pripravljalnemu odboru notificira, da Oman v kategorijo A vključuje naslednje določbe Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 1: |
Objava: |
1(1) |
Informacije na internetu |
1(4) |
Notifikacije |
Člen 2: |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti ter posvetovanja: |
2(2) |
Posvetovanja |
Člen 4: |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled: |
4(1) |
Pravica do pritožbe ali pregleda |
Člen 5: |
Drugi ukrepi za povečanje nepristranskosti, nediskriminacije in preglednosti: |
5(1) |
Notifikacije za okrepljene kontrole ali preglede |
5(2) |
Zadržanje |
5(3) |
Preskusni postopki |
Člen 6: |
Določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom, ter kazni: |
6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 7: |
Sprostitev in carinjenje blaga: |
7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 9: |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10: |
Formalnosti, povezane z uvozom, izvozom in tranzitom: |
10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
10(5) |
Predodpremne kontrole |
10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
10(8) |
Zavrnjeno blago |
10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11: |
Prosti tranzit: |
11(1)(3) |
Dajatve, predpisi in formalnosti v zvezi s tranzitom |
11(4) |
Nediskriminacija v zvezi s tranzitom |
11(11)(1) |
Zavarovanje za tranzit |
Člen 13: |
Institucionalni dogovori: |
13(2) |
Nacionalni odbor za olajševanje trgovine |
PANAMA
V skladu z odstavkoma 2 in 3 Ministrskega sklepa z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Panama notificira, da so bile kot zaveze kategorije A, ki bodo izvedene ob začetku veljavnosti Sporazuma, določene naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma:
Člen 1(3) |
Informacijske točke |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 5(1) |
Notifikacije za okrepljene kontrole ali preglede |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj |
Člen 7(5) |
Revizija po carinjenju |
Člen 7(6) |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve |
Člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
Člen 12(1) |
Ukrepi za spodbujanje skladnosti in sodelovanja |
Člen 12(2) |
Izmenjava informacij |
Člen 12(3) |
Preverjanje |
Člen 12(4) |
Zahtevek |
Člen 12(5) |
Varstvo podatkov in zaupnost |
Člen 12(6) |
Zagotavljanje informacij |
Člen 12(7) |
Odložitev ali zavrnitev zahtevka |
Člen 12(8) |
Vzajemnost |
Člen 12(9) |
Upravno breme |
Člen 12(10) |
Omejitve |
Člen 12(11) |
Nepooblaščena uporaba ali razkritje |
Člen 12(12) |
Dvostranski in regionalni sporazumi |
PARAGVAJ
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine Republika Paragvaj notificira o zavezah kategorije A v skladu s spodaj navedenimi določbami:
Št. člena/odstavki (*1) |
Opis |
3 |
Vnaprejšnje odločitve |
4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
5(2) |
Zadržanje |
7(2) |
Elektronsko plačevanje |
7(4) |
Obvladovanje tveganj |
9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
10(2) |
Sprejemanje kopij |
10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
10(4) |
Enotno okno |
10(5) |
Predodpremne kontrole |
10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
10(8) |
Zavrnjeno blago |
10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
11 |
Prosti tranzit |
12 |
Carinsko sodelovanje |
(*1)
Če so navedeni posebni odstavki, je zaveza Republike Paragvaj omejena na vsebino navedenih posebnih odstavkov in ne na vsebino celotnega člena. |
PERU
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Peru notificira, da so bile vse določbe iz oddelka I Sporazuma določene kot zaveze kategorije A za izvajanje ob začetku veljavnosti Sporazuma, razen naslednjih:
— člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve |
— člen 5(1) |
Notifikacije za okrepljene kontrole ali preglede |
— člen 5(3) |
Preskusni postopki |
— člen 6(3) |
Kazenske določbe |
— člen 8 |
Sodelovanje obmejnih agencij |
— člen 10(4) |
Enotno okno |
— člen 12 |
Carinsko sodelovanje |
FILIPINI
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Filipinov Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu):
Člen 1(1) |
Objava |
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
Člen 1(3) |
Informacijske točke |
Člen 1(4) |
Notifikacije |
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
Člen 5(2) |
Zadržanje |
Člen 5(3) |
Preskusni postopki |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(3) |
Kazenske določbe |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj |
Člen 7(6) |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve |
Člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(3) |
Uporaba mednarodnih standardov |
Člen 10(5) |
Predodpremne kontrole |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Prosti tranzit |
Člen 12 |
Carinsko sodelovanje |
KATAR
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Države Katar Pripravljalnemu odboru notificira, da Država Katar kot zaveze kategorije A določa vse določbe iz oddelka I Sporazuma, razen naslednjih:
— člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
KRALJEVINA SAUDOVA ARABIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Kraljevine Saudove Arabije Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje vse določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo v celoti izvedene ob začetku njegove veljavnosti, razen naslednjih:
— člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
— člen 10(4) |
Enotno okno |
SENEGAL
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) o Sporazumu o olajševanju trgovine Senegal Pripravljalnemu odboru notificira o zavezah kategorije A v skladu z naslednjimi določbami:
|
ČLEN/ODSTAVEK |
OPIS |
1 |
2.1 |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
2 |
2.2 |
Posvetovanja |
3 |
4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
4 |
5.2 |
Zadržanje |
5 |
5.3 |
Preskusni postopki |
6 |
7.1 |
Obdelava pred prihodom |
7 |
7.2 |
Elektronsko plačevanje |
8 |
7.3 |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
9 |
7.4 |
Obvladovanje tveganj |
10 |
7.6 |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve |
11 |
9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
12 |
10.2 |
Sprejemanje kopij |
13 |
10.3 |
Uporaba mednarodnih standardov |
14 |
10.4 |
Enotno okno |
15 |
10.6 |
Uporaba carinskihposrednikov |
16 |
10.7 |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
17 |
10.8 |
Zavrnjeno blago |
18 |
10.9 |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
19 |
12 |
Carinsko sodelovanje |
SINGAPUR
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Republike Singapur Pripravljalnemu odboru notificira, da Republika Singapur v kategorijo A vključuje vse določbe iz členov 1 do 12 Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti.
ŠRILANKA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Demokratične socialistične republike Šrilanka Pripravljalnemu odboru notificira, da Demokratična socialistična republika Šrilanka v kategorijo A vključuje naslednje določbe Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu), ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Določbe |
Naslov |
4(1) |
Pravica do pritožbe ali pregleda |
5(2) |
Zadržanje |
6(3) |
Kazenske določbe |
7(2) |
Elektronsko plačevanje |
7(8) |
Pospešene pošiljke |
9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
10(8) |
Zavrnjeno blago |
10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
11 |
Prosti tranzit |
LOČENO CARINSKO OBMOČJE TAJVANA, PENGHUJA, KINMENA IN MATSUJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno ločeno carinsko območje Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje vse določbe iz členov 1 do 12 Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu) za popolno izvajanje ob začetku njegove veljavnosti.
TADŽIKISTAN
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) je Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta, med drugim pooblaščen za prejemanje obvestil članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine.
Glede na navedeno vlada Tadžikistana Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu) za popolno izvajanje ob začetku njegove veljavnosti.
Člen 1 |
|
Odstavek 1 |
Objava |
Odstavek 2 |
Informacije na internetu |
Člen 4 |
Vse določbe |
Člen 5 |
|
Odstavek 2 |
Zadržanje |
Odstavek 3 |
Preskusni postopki |
Člen 6 |
Vse določbe |
Člen 7 |
|
Odstavek 1 |
Obdelava pred prihodom |
Odstavek 3 |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
Odstavek 4 |
Obvladovanje tveganj |
Odstavek 5 |
Revizija po carinjenju |
Odstavek 6 |
Ugotavljanje in objava povprečnega trajanja postopka sprostitve |
Odstavek 8 |
Pospešene pošiljke |
Odstavek 9 |
Pokvarljivo blago |
Člen 8 |
Točka 1 |
Člen 9 |
Vse določbe |
Člen 10 |
|
Odstavek 1 |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Odstavek 2 |
Sprejemanje kopij |
Odstavek 3 |
Uporaba mednarodnih standardov |
Odstavek 5 |
Predodpremne kontrole |
Odstavek 6 |
Uporaba carinskihposrednikov |
Odstavek 7 |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Odstavek 8 |
Zavrnjeno blago |
Odstavek 9 |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Vse določbe |
TAJSKA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Kraljevine Tajske Pripravljalnemu odboru notificira, da Tajska v kategorijo A vključuje vse določbe iz oddelka I Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti, razen naslednjih:
Člen 3 |
Vnaprejšnje odločitve: odstavka 5 in 6 |
Člen 4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled: odstavek 4 |
Člen 5 |
Drugi ukrepi: odstavek 1: Notifikacije in odstavek 3: Preskusni postopki |
Člen 6 |
Določbe o pristojbinah in dajatvah: pododstavek 3(4) in (7): Kazenske določbe |
Člen 7 |
Sprostitev in carinjenje blaga: pododstavek 1(1): Obdelava pred prihodom |
Člen 10 |
Formalnosti: odstavek 8: Zavrnjeno blago in odstavek 9: Začasni uvoz |
Člen 11 |
Prosti tranzit: odstavki 1, 8 in 9 |
Člen 12 |
Carinsko sodelovanje: odstavek 2: Izmenjava informacij, pododstavek 5(1)(c)–(f) in pododstavek 6(1) Zagotavljanje informacij |
TUNIZIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine vlada Republike Tunizije v kategorijo A vključuje naslednje določbe navedenega sporazuma:
Št. člena ali odstavka (*1) |
Opis |
1(1) |
Objava |
1(2) |
Informacije na internetu |
1(3) |
Informacijske točke |
1(4) |
Notifikacije |
2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
4 |
Pritožbeni postopki in postopki za pregled |
5(2) |
Zadržanje |
6(3) |
Kazenske določbe |
7(1) |
Obdelava pred prihodom |
7(3) |
Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev |
9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
10(2) |
Sprejemanje kopij |
10(5) |
Predodpremne kontrole |
10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
10(8) |
Zavrnjeno blago |
10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
11, razen 11(5) |
Prosti tranzit, razen zagotovitve fizično ločene infrastrukture za tranzitni promet |
12 |
Carinsko sodelovanje |
23(2) |
Nacionalni odbor za olajševanje trgovine |
(*1)
Če je naveden poseben odstavek člena, je zaveza Tunizije omejena na vsebino navedenega posebnega odstavka in ne vključuje drugih določb člena. |
TURČIJA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Turčije Pripravljalnemu odboru notificira, da v kategorijo A vključuje vse določbe iz oddelka I Sporazuma (priloženega navedenemu ministrskemu sklepu) za popolno izvajanje ob začetku njegove veljavnosti, razen naslednjih:
člen 7(9) |
„Pokvarljivo blago“ |
UKRAJINA
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Ukrajine Pripravljalnemu odboru notificira, da Ukrajina v kategorijo A vključuje naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 1(1) |
Objava |
Člen 1(2) |
Informacije na internetu |
Člen 7(1) |
Obdelava pred prihodom |
Člen 7(4) |
Obvladovanje tveganj (razen člena 7(4)(1), (2) in (3)) |
Člen 7(7) |
Ukrepi za olajševanje trgovine za pooblaščene subjekte |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 7(9) |
Pokvarljivo blago (razen člena 7(9)(1) in (2)) |
Člen 8 |
Sodelovanje obmejnih agencij |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(8) |
Zavrnjeno blago (razen člena 10(8)(2)) |
Člen 10(9) |
Začasni uvoz blaga ter aktivno in pasivno oplemenitenje |
Člen 11 |
Prosti tranzit (razen člena 11(3), (4), (5), (6), (7), (8) in (10)) |
URUGVAJ
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36) in členom 15 oddelka II Sporazuma o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) Vzhodna republika Urugvaj vse določbe iz oddelka I Sporazuma določa kot zaveze kategorije A ob začetku veljavnosti Sporazuma, razen člena 7(3) „Ločitev sprostitve od dokončne določitve carin, davkov, pristojbin in dajatev“, ki se določi kot zaveza kategorije B.
VIETNAM
V skladu z Ministrskim sklepom z dne 7. decembra 2013 (WT/MIN(13)/36, WT/L/911) Pripravljalni odbor za olajševanje trgovine, ustanovljen v okviru Generalnega sveta (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalni odbor), med drugim prejme notifikacije članic o zavezah kategorije A v skladu s Sporazumom o olajševanju trgovine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
Glede na navedeno vlada Socialistične republike Vietnam Pripravljalnemu odboru notificira, da Vietnam v kategorijo A vključuje naslednje določbe iz oddelka I Sporazuma, ki bodo izvedene ob začetku njegove veljavnosti:
Člen 1(3) |
Informacijske točke |
Člen 1(4) |
Notifikacije |
Člen 2(1) |
Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti |
Člen 2(2) |
Posvetovanja |
Člen 4(1) |
Pravica do pritožbe ali pregleda |
Člen 6(1) |
Splošne določbe o pristojbinah in dajatvah, uvedenih na uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 6(2) |
Posebne določbe o pristojbinah in dajatvah za postopke carinjenja, uvedenih za uvoz in izvoz ali povezanih z uvozom in izvozom |
Člen 7(8) |
Pospešene pošiljke |
Člen 9 |
Gibanje blaga, namenjenega za uvoz, pod carinskim nadzorom |
Člen 10(1) |
Formalnosti in zahteve glede dokumentov |
Člen 10(2) |
Sprejemanje kopij |
Člen 10(6) |
Uporaba carinskih posrednikov |
Člen 10(7) |
Skupni postopki na mejah in enotne zahteve glede dokumentov |
Člen 11(1)–11(3) |
Dajatve, predpisi in formalnosti v zvezi s tranzitom |
Člen 11(4) |
Nediskriminacija na podlagi tranzita |
MARAKEŠKI PROTOKOL
k Splošnemu sporazumu o carinah in trgovini 1994
ČLANICE SE,
potem ko so opravile pogajanja v okviru GATT 1947 v skladu z Ministrsko deklaracijo o Urugvajskem krogu,
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
Lista, priložena k temu protokolu, ki se nanaša na članico, postane lista h GATT 1994, ki se nanaša na to članico na dan, ko zanjo začne veljati Sporazum o WTO. Za vsako listo, dano v skladu z ministrsko odločitvijo o ukrepih v korist najmanj razvitih držav, se šteje, da je priložena k temu protokolu.
Znižanja carinskih stopenj, s katerimi se strinja vsaka članica, se izvajajo v petih enakih obrokih, razen če je v listi članice drugače določeno. Prvo tako znižanje začne veljati na dan začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, vsako naslednje znižanje pa začne veljati 1. januarja vsako naslednje leto, zadnje znižanje pa začne veljati najkasneje štiri leta od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, razen če je v listi članice drugače določeno. Če ni drugače določeno v njeni listi, članica, ki sprejme Sporazum o WTO po njegovem začetku veljavnosti, na dan, ko Sporazum začne veljati zanjo, uveljavi vse obroke znižanj, ki so že bili izvedeni, skupaj z znižanji, ki bi jih morala po prejšnjem stavku izvesti 1. januarja naslednje leto, in izvaja vsa nadaljnja znižanja po časovnem razporedu, določenem v prejšnjem stavku. Znižana stopnja v vsaki fazi se zaokrožuje na prvo decimalko. Za kmetijske proizvode, kot so določeni v členu 2 Sporazuma o kmetijstvu, se stopnjevanje znižanj uveljavlja, kot je določeno v ustreznih delih list.
Izpolnjevanje koncesij in obvez, ki so vsebovane v listah, priloženih k temu protokolu, članice na zahtevo mnogostransko proučijo. To ne posega v pravice in obveznosti članic na podlagi sporazumov v Aneksu 1 A Sporazuma o WTO.
Ko lista, priložena k temu protokolu, ki se nanaša na članico, postane lista GATT 1994 v skladu z določbami odstavka 1, taka članica lahko kadarkoli pridrži ali umakne v celoti ali deloma koncesijo v tej listi glede kateregakoli proizvoda, katerega glavni dobavitelj je neka druga udeleženka Urugvajskega kroga, katere lista še ni postala lista GATT 1994. Vendar pa se tak ukrep lahko sprejme samo potem, ko je bilo pisno sporočilo o pridržani ali umaknjeni koncesiji predloženo Svetu za trgovino z blagom in potem ko so bila na zahtevo opravljena posvetovanja z vsako članico, katere ustrezna lista je postala lista GATT 1994 in ima bistven interes za določeni proizvod. Vsaka tako pridržana ali umaknjena koncesija se uporablja od dneva, ko lista članice, ki ima glavni dobaviteljski interes, postane lista GATT 1994.
Datum, ki se uporablja v zvezi z vsakim proizvodom, na katerega se nanaša koncesija, ki je določena v listi koncesij, priloženi k temu protokolu, je datum tega protokola brez poseganja v določbe odstavka 2 člena 4 Sporazuma o kmetijstvu za namen sklicevanja na datum tistega sporazuma v odstavku 1:(b) in 1(c) člena II GATT 1994.
Za namen sklicevanja na datum tistega sporazuma odstavku 6(a) člena II GATT 1994 je datum tega protokola veljavni datum, ki se nanaša na listo koncesij, priloženo k temu protokolu.
V primerih spremembe ali umika koncesij, ki se nanašajo na necarinske ukrepe, kot so vsebovani v delu III list, se uporabljajo določbe člena XXVIII GATT 1994 in Postopki za pogajanja po členu XXVIII, sprejeti 10. novembra 1980 (BISD 27S/26-28). To ne posega v pravice in obveznosti članic na podlagi GATT 1994.
V vsakem primeru, ko je lista, priložena k temu protokolu, za neki proizvod manj ugodna, kot je bilo za ta proizvod predvideno v listah GATT 1947 pred začetkom veljavnosti Sporazuma o WTO, se šteje, da je članica, na katero se lista nanaša, ustrezno ravnala, kot bi bilo sicer potrebno po ustreznih določbah člena XXVIII GATT 1947 ali 1994. Določbe tega odstavka veljajo le za Egipt, Peru, Južno Afriko in Urugvaj.
Liste, ki so tu priložene, so verodostojne v angleškem, francoskem ali španskem jeziku, kakor je določeno v vsaki listi.
Ta protokol ima datum 15. april 1994.
[Dogovorjene liste udeleženk se priložijo Marakeškemu protokolu v pogodbenem izvodu Sporazuma o WTO.]
SPORAZUM O KMETIJSTVU
ČLANICE SE
po odločitvi, da vzpostavijo podlago za začetek postopka za preobrazbo trgovine na področju kmetijstva v skladu s cilji pogajanj, kot so določeni v Deklaraciji iz Punte del Este;
ob upoštevanju, da je njihov dolgoročni cilj, o katerem so se sporazumele v Srednjeročnem pregledu Urugvajskega kroga, „oblikovati pravičen in tržno naravnan sistem kmetijske trgovine in da bi bilo treba s pogajanji o obvezah glede podpore in zaščite ter z oblikovanjem okrepljenih in operativno učinkovitejših pravil in disciplin GATT začeti proces preobrazbe“;
ob nadaljnjem upoštevanju, da „je zgoraj omenjeni dolgoročni cilj zagotoviti znatna progresivna zmanjšanja kmetijske podpore in zaščite, ki se ohranjajo v dogovorjenem obdobju in pomenijo popravljanje in preprečevanje omejitev in izkrivljanja na svetovnih kmetijskih trgih“;
odločene doseči določene posebne zavezujoče obveze na vsakem od teh področij: dostop na trg, domača podpora, izvozna konkurenca in doseči sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih vprašanjih;
glede na to, da so se sporazumele, da pri izpolnjevanju svojih obvez glede dostopa na trg razvite države članice povsem upoštevajo posebne potrebe in pogoje v članicah državah v razvoju, tako da zagotavljajo večjo izboljšavo možnosti in pogojev dostopa za kmetijske proizvode, ki so posebej pomembni za te članice, vključno z največjo možno liberalizacijo trgovine s tropskimi kmetijskimi proizvodi, kot je dogovorjeno v Srednjeročnem pregledu, in za proizvode, posebej pomembne z vidika raznolikosti proizvodnje, da se nadomesti pridelava nedovoljenih narkotičnih pridelkov;
ob ugotavljanju, da bi morale biti sprejete obveze na podlagi programa preobrazbe na pravičen način med vsemi članicami ob upoštevanju problemov netrgovinske narave, vključno z varnostjo preskrbe s hrano in potrebo po varstvu okolja; ob upoštevanju sporazuma, da je posebno in drugačno obravnavanje držav v razvoju sestavni element pogajanj, in ob upoštevanju možnih negativnih vplivov uresničevanja programa preobrazbe na najmanj razvite države in države v razvoju, ki so neto uvoznice hrane,
SPORAZUMEJO O NASLEDNJEM:
DEL I
ČLEN 1
Določitev izrazov
V tem sporazumu, razen če vsebina narekuje drugače:
„skupna mera podpore“ (Aggregate Measurement of Support) in „AMS“ pomenita denarno izraženo letno raven podpore, ki se daje za kmetijski proizvod v korist proizvajalcev osnovnega kmetijskega proizvoda, ali podpore v splošno korist kmetijskim proizvajalcem, ki ni specifična glede na proizvod, razen podpore, dane na podlagi programov, ki se uvrščajo med tiste, za katere velja oprostitev znižanja na podlagi Priloge 2 k temu sporazumu, ki se:
nanaša na podporo, dano med temeljnim obdobjem, določeno v ustreznih tabelah spremljajočega gradiva, vključenega z napotilom v delu IV liste članice; in
nanaša na podporo, dano med katerim koli letom v obdobju izvajanja in kasneje, izračunano v skladu z določbami Priloge 3 k temu sporazumu in ob upoštevanju osnovnih podatkov in metodologije, uporabljene v tabelah spremljajočega gradiva, vključenega z napotilom v delu IV liste članice;
„osnovni kmetijski proizvod“ v povezavi z obvezami domače podpore je opredeljen kot proizvod, ki je, čim bližje je možno, prvi prodaji, kot je določen v listi članice in v spremljajočem gradivu;
„proračunski izdatki“ ali „izdatki“ vključujejo proračunske odhodke;
„ekvivalentna mera podpore“ pomeni letno raven denarno izražene podpore, ki se daje proizvajalcem osnovnega kmetijskega proizvoda z uporabo enega ali več ukrepov, katere izračun po metodologiji za AMS ni izvedljiv, razen podpore, dane na podlagi programov, ki se uvrščajo med tiste, za katere velja oprostitev znižanja na podlagi Priloge 2, ter se:
nanaša na podporo, dano med temeljnim obdobjem, določeno v ustreznih tabelah spremljajočega gradiva, vključenega z napotilom v delu IV liste članice; in
nanaša na podporo, dano med katerim koli letom v obdobju izvajanja in kasneje, izračunano v skladu z določbami Priloge 4 k temu sporazumu in ob upoštevanju osnovnih podatkov in metodologije, uporabljene v tabelah spremljajočega gradiva, vključenega z napotilom v delu IV liste članice.
„izvozne subvencije“ so subvencije, pogojene z opravljenim izvozom, vključno z izvoznimi subvencijami, navedenimi v členu 9 tega sporazuma;
„obdobje izvajanja“ je šestletno obdobje, ki se začne leta 1995, razen za namene člena 13, ko gre za devetletno obdobje, ki se začne leta 1995;
„koncesije za dostop na trg“ vključujejo vse obveze za dostop na trg, sprejete v skladu s tem sporazumom;
„celotna skupna mera podpore“ in „celotna AMS“ pomenita vsoto vse domače podpore, dane v korist kmetijskih proizvajalcev, izračunane kot vsota vseh skupnih ukrepov podpore za osnovne kmetijske proizvode, vseh skupnih mer podpore, ki niso proizvodno specifične, in vseh ekvivalentnih mer podpore za kmetijske proizvode, ter se:
nanaša na podporo, dano med temeljnim obdobjem (t. j. „osnovna celotna AMS“), in največjo podporo, ki je dovoljena med katerim koli letom v obdobju izvajanja ali pozneje (t. j. „letne in končne vezane ravni“), kot je določena v delu IV liste članice; in
nanaša na raven podpore, dejansko dane med vsakim letom v obdobju izvajanja in pozneje (t. j. „tekoča celotna AMS“), izračunane v skladu z določbami tega sporazuma, vključno s členom 6 ter z osnovnimi podatki in metodologijo, uporabljeno v tabelah spremljajočega gradiva, vključenega z napotilom v delu IV liste članice;
„leto“ v odstavku (f) zgoraj in v zvezi s posebnimi obvezami članice je koledarsko, finančno ali tržno leto, določeno v listi, ki se nanaša na to članico.
Člen 2
Obseg proizvodov
Ta sporazum se nanaša na proizvode, navedene v Prilogi 1 k temu sporazumu, v nadaljnjem besedilu kmetijski proizvodi.
DEL II
Člen 3
Vključitev koncesij in obvez
DEL III
Člen 4
Dostop na trg
Člen 5
Določbe o posebni zaščiti
Ne glede na določbe odstavka 1(b) člena II GATT 1994 se lahko vsaka članica zateče k določbam odstavkov 4 in 5 spodaj glede uvoza nekega kmetijskega proizvoda, za katerega so bili ukrepi, na katere se nanaša odstavek 2 člena 4 tega sporazuma, spremenjeni v običajno carinsko dajatev in je v njeni listi označen z znakom „SSG“, ker je predmet koncesije, v zvezi s katero se lahko uporabijo določbe tega člena, če:
obseg uvoza tega proizvoda, ki se uvaža na carinsko območje članice, ki daje koncesijo, med katerim koli letom preseže sprožitveno raven, ki temelji na obstoječih možnostih dostopa na trg, kot je določeno v odstavku 4; ali, vendar ne sočasno:
cena, po kateri se lahko ta proizvod uvaža na carinsko območje članice, ki daje koncesijo, kot je določena na osnovi c.i.f uvozne cene določene pošiljke, izražene v domači valuti, pade pod sprožitveno ceno, ki je enaka povprečni referenčni ceni ( 9 ) za določen proizvod v obdobju od 1986 do 1988.
Vsaka dodatna dajatev, naložena na podlagi pododstavka 1(a), se ohrani le do konca leta, v katerem je bila uvedena, ter se lahko odmeri le na ravni, ki ne sme preseči ene tretjine ravni običajne carinske dajatve, ki velja v letu, v katerem se ukrep izvaja. Sprožitvena raven se določi v skladu s tem razporedom, ki temelji na možnostih dostopa na trg, določenih kot odstotki uvoza, ki ustrezajo domači porabi ( 10 ) v treh predhodnih letih, za katera so na voljo podatki:
če so za proizvod take možnosti dostopa na trg manjše ali enake 10 odstotkom, velja osnovna sprožitvena raven, ki je enaka 125 odstotkom,
če so za proizvod take možnosti dostopa na trg večje od 10 odstotkov, toda manjše ali enake 30 odstotkom, velja osnovna sprožitvena raven, ki je enaka 110 odstotkom,
če so za proizvod take možnosti dostopa na trg večje od 30 odstotkov, velja osnovna sprožitvena raven, ki je enaka 105 odstotkom.
V vseh primerih se lahko uvede dodatna dajatev v vsakem letu, v katerem absolutni obseg uvoza določenih proizvodov, ki prihajajo na carinsko območje članice, ki daje koncesijo, presega vsoto (x) osnovne sprožitvene ravni, določene zgoraj, pomnožene s povprečno količino uvoza v treh predhodnih letih, za katera so na voljo podatki, ter (y) absolutno spremembo obsega v domači porabi določenega proizvoda v zadnjem letu, za katero so na voljo podatki, v primerjavi s predhodnim letom, pod pogojem, da sprožitvena raven ne bo manjša od 105 odstotkov povprečne količine uvoza v (x) zgoraj.
Dodatna dajatev, ki se uvede na podlagi pododstavka 1(b), mora biti določena po tem vrstnem redu:
Če je razlika med c.i.f. uvozno ceno pošiljke, izraženo v domači valuti (v nadaljnjem besedilu „uvozna cena“), in sprožitveno ceno, kot je definirana v tem pododstavku, manjša kot ali enaka 10 odstotkom sprožitvene cene, se dodatna dajatev ne uvede;
če je razlika med uvozno ceno in sprožitveno ceno (v nadaljnjem besedilu „razlika“) večja od 10 odstotkov, vendar manjša ali enaka 40 odstotkom sprožitvene cene, je dodatna dajatev enaka 30 odstotkom zneska, za katerega razlika presega 10 odstotkov;
če je razlika večja od 40 odstotkov, toda manjša ali enaka 60 odstotkom sprožitvene cene, je dodatna dajatev enaka 50 odstotkom zneska, za katerega razlika presega 40 odstotkov, pri čemer je dodana dodatna dajatev, dovoljena pod (b);
če je razlika večja od 60 odstotkov, toda manjša ali enaka 75 odstotkom, je dodatna dajatev enaka 70 odstotkom zneska, za katerega razlika presega 60 odstotkov sprožitvene cene, pri čemer sta dodani dodatni dajatvi, dovoljeni pod (b) in (c);
če je razlika večja od 75 odstotkov sprožitvene cene, je dodatna dajatev enaka 90 odstotkom zneska, za katerega razlika presega 75 odstotkov, pri čemer so dodane dodatne dajatve, dovoljene pod (b), (c) in (d).
DEL IV
Člen 6
Obveze v zvezi z domačo podporo
Od članice se ne zahteva, da v izračun svoje tekoče celotne AMS vključi in da zniža:
domačo podporo za določen proizvod, ki bi sicer morala biti vključena v izračun tekoče AMS članice, če taka podpora ne presega 5 odstotkov celotne vrednosti proizvodnje osnovnega kmetijskega proizvoda te članice med določenim letom; in
domačo podporo, ki se ne daje za določen proizvod, ki bi sicer morala biti vključena v izračun tekoče AMS članice, če taka podpora ne presega 5 odstotkov vrednosti skupne kmetijske proizvodnje te članice.
Za članice države v razvoju je de minimis odstotek po tem odstavku 10 odstotkov.
Neposredna plačila na podlagi programov omejevanja proizvodnje niso predmet obveze znižanja domače podpore, če:
se taka plačila nanašajo na določeno območje in donose; ali
se taka plačila izvršujejo za 85 ali manj odstotkov osnovne ravni proizvodnje; ali
se plačila izvršujejo na določeno število glav živine.
Oprostitev obveze znižanja neposrednih plačil, ki izpolnjujejo zgornja merila, se izraža brez vrednosti teh neposrednih plačil v izračunu tekoče celotne AMS članice.
Člen 7
Splošni režim pri domači podpori
Vsak ukrep domače podpore v korist kmetijskih proizvajalcev, vključno s kakršno koli spremembo takega ukrepa, ter vsak ukrep, ki se uvede naknadno in ne more zadostiti merilom v Prilogi 2 k temu sporazumu ali biti oproščen znižanja zaradi katere koli druge določbe tega sporazuma, se vključi v izračun tekoče celotne AMS članice.
Če v delu IV liste članice ne obstaja obveza celotne AMS, članica ne sme zagotoviti podpore kmetijskim proizvajalcem, ki presega ustrezno de minimis raven, določeno v odstavku 4 člena 6.
DEL V
Člen 8
Obveze na področju izvozne konkurence
Vsaka članica se obvezuje, da ne bo dajala izvoznih subvencij drugače kot v skladu s tem sporazumom in obveznostmi, določenimi v listi članice.
Člen 9
Obveze na področju izvoznih subvencij
Naslednje izvozno subvencioniranje je predmet znižanja po tem sporazumu:
neposredne subvencije vlad ali njihovih agencij, vključno s plačili v naravi, podjetju, določeni proizvodni panogi, proizvajalcem kmetijskega proizvoda, zadrugam ali drugemu združenju takih proizvajalcev ali odborom za trženje v zvezi z izvoznimi dosežki;
prodaja ali razdelitev za izvoz nekomercialnih zalog kmetijskih proizvodov s strani vlad ali njihovih agencij po nižji ceni, kot je primerljiva cena, ki se za podoben proizvod zaračuna kupcem na domačem trgu;
plačila na podlagi izvoza kmetijskega proizvoda, ki se financirajo na temelju vladnega ukrepa, ne glede na to, ali gre za plačilo iz proračunskih sredstev, vključno s plačili, ki se financirajo iz dajatev na določeni kmetijski proizvod ali na kmetijski proizvod, iz katerega izhaja izvozni proizvod;
subvencije za znižanje stroškov izvoznega trženja kmetijskih proizvodov (razen razpoložljive izvozne promocije in svetovalnih storitev), vključno z manipulativnimi stroški, stroški izboljševanja in drugimi stroški predelave ter stroški mednarodnega prevoza in tovorjenja;
stroški notranjega prevoza in tovorjenja za izvozne pošiljke, ki so določene s predpisom ali po pooblastilu vlade pod ugodnejšimi pogoji, kot veljajo za domače pošiljke;
subvencije za kmetijske proizvode, ki se uporabijo v proizvodnji za izvoz.
Z izjemo pododstavka (b) ravni obvez pri izvoznih subvencijah članice za vsako leto obdobja izvajanja, ki je določeno v listi članice, pomenijo v zvezi z izvoznimi subvencijami, naštetimi v odstavku 1 tega člena:
v primeru obvez znižanja proračunskih izdatkov najvišjo raven izdatkov za take subvencije, ki se lahko dodelijo ali do katerih pride v tistem letu v zvezi z določenim kmetijskim proizvodom ali skupino proizvodov; in
v primeru obvez znižanja izvozne količine največjo količino kmetijskega proizvoda ali skupine proizvodov, za katere se lahko v tistem letu dodelijo izvozne subvencije.
Članica lahko v katerem koli od 2. do vključno 5. leta obdobja izvajanja uporablja izvozne subvencije, naštete v odstavku 1 zgoraj, ki presegajo ustrezne letne ravni obveze v zvezi s proizvodi ali skupinami proizvodov, določenih v delu IV liste članice, pod pogojem, da:
kumulativni zneski proračunskih izdatkov za take subvencije od začetka obdobja izvajanja skozi določeno leto ne presegajo kumulativnih zneskov, ki bi bili posledica polnega izpolnjevanja ustreznih ravni obvez letnih izdatkov, določenih v listi članice, za več kot 3 odstotke ravni proračunskih izdatkov v temeljnem obdobju;
kumulativne količine, ki se izvažajo z ugodnostjo takih izvoznih subvencij od začetka obdobja izvajanja skozi določeno leto, ne presegajo kumulativnih količin, ki bi bile posledica polnega izpolnjevanja ustreznih ravni obvez letnih količin, določenih v listi članice, za več kot 1,75 odstotka količin v temeljnem obdobju;
skupni kumulativni zneski proračunskih izdatkov za take izvozne subvencije in količine z ugodnostjo takih izvoznih subvencij v vsem obdobju izvajanja niso večji kot skupni zneski, ki bi bili posledica polnega izpolnjevanja ustreznih letnih ravni obvez, določenih v listi članice; in
proračunski izdatki članice za izvozne subvencije in količine z ugodnostjo takih subvencij ob koncu obdobja izvajanja niso večji od 64 odstotkov oziroma 79 odstotkov ravni temeljnega obdobja 1986-1990. Za države v razvoju ti odstotki znašajo 76 oziroma 86 odstotkov.
Člen 10
Preprečevanje izogibanja izpolnjevanja obvez v zvezi z izvoznimi subvencijami
Članice darovalke mednarodne pomoči v hrani morajo zagotoviti:
da dajanje mednarodne pomoči v hrani ni neposredno ali posredno povezano s komercialnim izvozom kmetijskih proizvodov v države sprejema;
da se mednarodne transakcije pomoči v hrani, vključno z dvostransko pomočjo v hrani, ki je denarno izražena, izvedejo v skladu z načeli FAO razdelitve presežkov in posvetovalnih obveznosti, vključno, kjer je to ustrezno, s sistemom Običajnih tržnih zahtev (Usual Marketing Requirements ali UMR); in
da se taka pomoč zagotovi, kolikor je to možno, povsem neodplačno ali pa ne pod slabšimi pogoji, ki so določeni v členu IV Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1986.
Člen 11
Sestavni proizvodi
V nobenem primeru ne sme subvencija, plačana na enoto sestavnega primarnega kmetijskega proizvoda, preseči izvozne subvencije na enoto, ki bi se plačala na izvoz takega primarnega proizvoda.
DEL VI
Člen 12
Režim v zvezi z izvoznimi prepovedmi in omejitvami
Če katera koli članica uvede novo izvozno prepoved ali omejitev za živila v skladu z odstavkom 2(a) člena IX GATT 1994, mora spoštovati naslednje določbe:
članica, ki uvaja izvozno prepoved ali omejitev, mora upoštevati učinke take prepovedi ali omejitve na varnost preskrbe s hrano v članici, ki je uvoznica;
preden katera koli članica uvede izvozno prepoved ali omejitev, mora o tem toliko vnaprej, kot je to izvedljivo, pisno obvestiti Odbor za kmetijstvo, vključno s takimi informacijami, kot sta narava in trajanje takega ukrepa, ter se mora na zahtevo posvetovati z vsako drugo članico, ki ima znaten interes kot uvoznica, v zvezi s katero koli zadevo, povezano z določenim ukrepom. Članica, ki uvaja tako izvozno prepoved ali omejitev, mora na zahtevo zagotoviti taki članici potrebno informacijo.
DEL VII
Člen 13
Zmernost pri izvajanju
Ne glede na določbe GATT 1994 in Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih (v tem členu Sporazum o subvencijah) med obdobjem izvajanja:
so ukrepi domače podpore, ki se v celoti skladajo z določbami Priloge 2 k temu sporazumu:
neizpodbojne subvencije za namen izravnalnih dajatev ( 11 );
izjema od postopkov, ki temeljijo na členu XVI GATT 1994 in delu III Sporazuma o subvencijah; ter
izjema od postopkov, ki temeljijo na sicer dopustni razveljavitvi ali zmanjšanju koristi carinskih koncesij, ki pripadajo drugi članici po členu II GATT 1994 v smislu odstavka 1(b) člena XXIII GATT 1994;
so ukrepi domače podpore, ki so v celoti v skladu z določbami člena 6 tega sporazuma, vključno z neposrednimi plačili, ki so v skladu s pogoji odstavka 5 sporazuma, kot izhajajo iz liste vsake članice, kakor tudi domača podpora v okviru de minimis ravni in v skladu z odstavkom 2 člena 6:
izjema od uvedbe izravnalnih dajatev, razen če se ugotovi škoda ali grožnja škode, določena v skladu s členom VI GATT 1994 in delom V Sporazuma o subvencijah, pri čemer je treba pokazati primerno zadržanost pri sprožitvi kakršnih koli preiskav v zvezi z izravnalnimi dajatvami;
izjema od postopkov, ki temeljijo na odstavku 1 člena XVI GATT 1994 ali členov 5 in 6 Sporazuma o subvencijah, pod pogojem, da taki ukrepi ne priznavajo podpore za določeno blago nad ravnijo tiste podpore, ki je bila določena v tržnem letu 1992; in
izjema od postopkov, ki temeljijo na sicer dopustni ali zmanjšani koristi carinskih koncesij, ki pripadajo drugi članici po členu II GATT 1994 v smislu odstavka 1(b) člena XXIII GATT 1994, pod pogojem, da ti ukrepi ne priznavajo podpore za določeno blago nad ravnijo tiste podpore, ki je bila določena v tržnem letu 1992;
so izvozne subvencije, ki so povsem v skladu z določbami dela V tega sporazuma in so določene v listi vsake članice:
predmet izravnalnih dajatev le po ugotovitvi škode ali grožnje škode, ki temelji na obsegu, vplivu na cene ali posledičnem učinku, v skladu s členom VI GATT 1994 in delom V Sporazuma o subvencijah, pri čemer pa je treba pokazati tudi primerno zadržanost pri sprožitvi kakršnih koli preiskav o izravnalnih dajatvah; in
izjema od postopkov, ki temeljijo na členu XVI GATT 1994 ali členov 3, 5 in 6 Sporazuma o subvencijah.
DEL VIII
Člen 14
Sanitarni in fitosanitarni ukrepi
Članice se sporazumejo, da bodo izvajale Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.
DEL IX
Člen 15
Posebna in pristranska obravnava
DEL X
Člen 16
Najmanj razvite države in države v razvoju, neto uvoznice hrane
DEL XI
Člen 17
Odbor za kmetijstvo
Ustanovi se Odbor za kmetijstvo.
Člen 18
Pregled izpolnjevanja obvez
Člen 19
Posvetovanje in reševanje sporov
Za posvetovanja in reševanje sporov na podlagi tega sporazuma se uporabljajo določbe XXII. in člena XXIII GATT 1994, kot jih razlaga in uporablja Sporazum o reševanju sporov.
DEL XII
Člen 20
Nadaljevanje procesa preobrazbe
Ob spoznanju, da je dolgoročni cilj bistvenega progresivnega zniževanja podpore in zaščite, katerega rezultat je temeljna preobrazba, nenehen proces, članice soglašajo, da se pogajanja za nadaljevanje tega procesa sprožijo eno leto pred koncem obdobja izvajanja ob upoštevanju:
izkušenj do tega datuma pri izpolnjevanju obvez znižanja;
učinkov obvez znižanja na svetovno trgovino v kmetijstvu;
vprašanj netrgovinske narave, posebne in pristranske obravnave članic držav v razvoju in cilja vzpostaviti pravičen in tržno usmerjen sistem kmetijske trgovine ter drugih ciljev in vprašanj, omenjenih v preambuli tega sporazuma; in
katere nadaljnje obveze so potrebne za doseganje zgoraj omenjenih dolgoročnih ciljev.
DEL XIII
Člen 21
Končne določbe
PRILOGA 1
OBSEG PROIZVODOV
Ta sporazum vključuje te proizvode:
(i) |
Poglavja HS od 1 do 24 razen rib in ribjih proizvodov, plus (*1) |
||
(ii) |
Oznaka HS |
2905 43 |
(manitol) |
Oznaka HS |
2905 44 |
(sorbitol) |
|
Tar. št. HS |
3301 |
(eterična olja) |
|
Tar. št. HS |
3501 do 3505 |
(beljakovinaste snovi, modificirani škrobi, lepila) |
|
Oznaka HS |
3809 10 |
(sredstva za dodelavo) |
|
Oznaka HS |
3823 60 |
(sorbitol n.e.p.) |
|
Tar. št. HS |
4101 do 4103 |
(kože) |
|
Tar. št. HS |
4301 |
(surovo krzno) |
|
Tar. št. HS |
5001 do 5003 |
(surova svila in svileni odpadki) |
|
Tar. št. HS |
5101 do 5103 |
(volna in živalska dlaka) |
|
Tar. št. HS |
5201 do 5203 |
(surovi bombaž, odpadki ter mikani ali česani bombaž) |
|
Tar. št. HS |
5301 |
(surovi lan) |
|
Tar. št. HS |
5302 |
(surova konoplja) |
|
(*1)
Opisi proizvodov v oklepajih niso nujno izčrpni. |
Zgornje ne omejuje obsega proizvodov, na katere se nanaša Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.
PRILOGA 2
DOMAČA PODPORA: PODLAGA ZA OPROSTITEV OBVEZ ZNIŽANJA
Ukrepi domače podpore, za katere se zahteva oprostitev obvez znižanja, morajo zadostiti temeljni zahtevi, da nimajo nobenega vpliva na izkrivljanje trgovanja ali na proizvodnjo ali pa je ta vpliv minimalen. V skladu s tem morajo vsi ukrepi, za katere se zahteva oprostitev, ustrezati tem temeljnim merilom:
podpora se zagotavlja z javno financiranim vladnim programom (vključno z vladnimi izdatki), ki ne vključuje nakazil potrošnikov; in
ta podpora ne sme vplivati na zagotavljanje cenovne podpore proizvajalcem;
vključno z merili posebne politike in pogoji, določenimi spodaj.
Vladni programi storitev
2. Splošne storitve
Politika v tej kategoriji vključuje izdatke (ali državne odhodke) v zvezi s programi, ki zagotavljajo storitve ali koristi kmetijski ali podeželski skupnosti. Ne smejo vključevati neposrednih plačil proizvajalcem ali predelovalcem. Taki programi, ki vključujejo ta seznam, niso pa omejeni z njim, morajo izpolnjevati splošna merila v odstavku 1 zgoraj in pogoje posebne politike, kot so navedeni spodaj:
raziskave, vključno s splošnimi raziskavami, raziskave v zvezi s programi varstva okolja in raziskovalni programi, ki se nanašajo na določene proizvode;
zatiranje škodljivcev in bolezni, vključno s splošnimi in posebnimi ukrepi za zatiranje škodljivcev in bolezni v zvezi z določenimi proizvodi, kot so sistemi zgodnjega opozarjanja, karantene in uničevanja;
storitve usposabljanja, vključno z zmogljivostmi za splošno in specialistično uposabljanje;
kmetijske svetovalne in pospeševalne storitve, vključno z zagotavljanjem sredstev za pospeševanje prenosa informacij in izsledkov raziskav proizvajalcem in potrošnikom;
kontrolne storitve, vključno s splošnimi kontrolnimi storitvami, ter kontrola določenih proizvodov iz zdravstvenih in varnostnih razlogov, razlogov razvrščanja v kakovostne razrede in zaradi standardizacije;
promocijske storitve in storitve trženja, vključno s tržnimi informacijami, nasveti in promocijo, ki se nanašajo na določene proizvode, vendar brez izdatkov za nedoločene namene, ki bi jih lahko prodajalci uporabili za znižanje njihove prodajne cene ali jih spremenili v neposredne koristi kupcem; in
infrastrukturne storitve, vključno z električno napeljavo, cestami in drugimi prevoznimi možnostmi, tržnimi in pristaniškimi zmogljivostmi, zmogljivostmi oskrbe z vodo, programi za pregrade in izsuševanje in infrastrukturnimi deli, povezanimi s programi za varstvo okolja. V vseh primerih se izdatki usmerjajo v zagotavljanje ali gradnjo samo investicijskih del ter izključujejo subvencioniraje zmogljivosti na kmetijah, ki niso namenjene priključevanju komunalnim omrežjem v javni rabi. Ne vključujejo subvencij za inpute ali obratovalnih stroškov ali preferenčnih tarif.
3. Blagovne rezerve za varnost pri preskrbi s hrano ( 12 )
Izdatki (ali državni odhodki) v zvezi z zbiranjem in hranjenjem zalog proizvodov, ki so sestavni del programa varnosti pri preskrbi s hrano, ki je določen v nacionalni zakonodaji. Lahko vključuje tudi vladno pomoč za zasebno skladiščenje proizvodov kot del tega programa.
Obseg in zbiranje teh zalog morata ustrezati vnaprej določenim ciljem, ki se nanašajo samo na varnost pri preskrbi s hrano. Postopek zbiranja in praznjenja zalog mora biti finančno pregleden. Vlada mora kupovati hrano po tekočih tržnih cenah, prodaja iz teh zalog pa mora biti po po cenah, ki niso nižje od tekoče domače tržne cene za določeni proizvod in kakovost.
4. Domača pomoč v hrani ( 13 )
Izdatki (ali državni odhodki) v zvezi z zagotavljanjem domače pomoči v hrani za prebivalce, ki jo potrebujejo.
Upravičenost do prejema pomoči v hrani je predmet jasno določenih meril, povezanih s cilji prehranjevanja. Taka pomoč je v obliki neposrednega zagotavljanja hrane tistim, ki jo potrebujejo, ali zagotavljanja sredstev, da lahko prejemniki, ki za to izpolnjujejo pogoje, hrano kupijo na trgu ali pa po subvencioniranih cenah. Vlada hrano kupi po tekočih tržnih cenah, financiranje in razdeljevanje pomoči pa morata biti pregledni.
5. Neposredna plačila proizvajalcem
Podpora, ki se zagotavlja z neposrednimi plačili (ali državnimi odhodki, vključno s plačili v naravi) proizvajalcem, za katere se zahteva oprostitev obvez znižanja, mora ustrezati temeljnim merilom, določenim v odstavku 1 zgoraj, in posebnim merilom, ki se uporabljajo za različne vrste neposrednega plačila, kot so določena v odstavkih 6 do 13 spodaj. Če se zahteva oprostitev znižanja za neko obstoječo ali novo neposredno vrsto plačila, od navedenih v odstavkih 6 do 13, mora poleg splošnih meril, določenih v odstavku 1, ustrezati tudi merilom od (b) do (e) v odstavku 6.
6. Nevezana dohodkovna podpora
Upravičenost do takih plačil se določi z jasno določenimi merili, kot so dohodki, status proizvajalca ali lastnika zemlje, uporaba faktorja ali proizvodna raven v določenem temeljnem obdobju.
Znesek takih plačil v katerem koli določenem letu ne sme biti v zvezi z ali temeljiti na določeni vrsti ali obsegu proizvodnje (vključno z glavami živine), ki jo proizvajalec opravi v katerem koli letu po temeljnem obdobju.
Znesek takih plačil v katerem koli določenem letu ne sme biti v zvezi z ali temeljiti na domačih ali mednarodnih cenah, ki se uporabljajo za katero koli proizvodnjo, ki se opravlja v katerem koli letu po temeljnem obdobju.
Znesek takih plačil v katerem koli določenem letu ne sme biti v zvezi z ali temeljiti na dejavnikih proizvodnje, uporabljenih v katerem koli letu po temeljnem obdobju.
Za prejemanje takih plačil se ne zahteva opravljanje proizvodnje.
7. Vladno finančno sodelovanje pri zavarovanju dohodka in programi dohodkovne varnosti
Upravičenost do takih plačil je določena z izgubo dohodka ob upoštevanju samo dohodka, ki izvira iz kmetijske dejavnosti in presega 30 odstotkov povprečnega bruto dohodka ali enakovrednega neto dohodka (izključujoč kakršna koli plačila na podlagi istih ali podobnih programov) v predhodnem triletnem obdobju ali triletnem povprečju, ki temelji na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišje in najnižje postavke. Vsak proizvajalec, ki izpolnjuje te pogoje, je upravičen, da prejme ta plačila.
Znesek takih plačil nadomesti manj kot 70 odstotkov proizvajalčeve izgube dohodka v letu, v katerem proizvajalec dobi pravico do prejema te pomoči.
Znesek katerega koli plačila je vezan zgolj na dohodek in ne sme biti vezan na vrsto ali obseg proizvodnje (vključno s številom glav živine), ki jo proizvajalec opravlja, ali na domače ali mednarodne cene, ki veljajo za tako proizvodnjo ali za uporabljene dejavnike proizvodnje.
Če proizvajalec v istem letu prejme plačila po tem odstavku in po odstavku 8 (pomoč zaradi naravnih nesreč), mora biti skupni znesek teh plačil manjši od 100 odstotkov proizvajalčeve celotne izgube.
8. Plačila (bodisi neposredno ali v obliki vladne finančne udeležbe v programih zavarovanja pridelka) za pomoč pri naravnih nesrečah
Upravičenost do takih plačil izhaja le iz formalnega priznanja vladnih oblasti, da je prišlo do naravne ali podobne nesreče (vključno z izbruhi bolezni, napadi škodljivcev, jedrskimi nesrečami in vojno na ozemlju določene članice), ter morajo biti določena z izgubo proizvodnje, ki presega 30 odstotkov povprečne proizvodnje v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja, ki temelji na predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta najvišja in najnižja postavka izključeni.
Plačila po naravni nesreči se izvajajo le za izgubo dohodka, živine (vključno s plačili za veterinarsko zdravljenje živali), zemljiške in druge proizvodne dejavnike zaradi določene naravne nesreče.
Plačila ne smejo pokrivati več, kot je skupni strošek za nadomestitev teh izgub, ter ne smejo pogojevati ali določati vrste ali količine prihodnje proizvodnje.
Plačila med trajanjem nesreče ne smejo presegati ravni, potrebne za preprečevanje ali ublažitev nadaljnje škode, kot je določena v merilu (b) zgoraj.
Če proizvajalec v istem letu prejme plačila po tem odstavku in po odstavku 7 (zavarovanje dohodka in programi dohodkovne varnosti), mora skupni znesek takih plačil znašati manj kot 100 odstotkov skupne proizvajalčeve izgube.
9. Pomoč za strukturno prilagajanje, ki jo zagotavljajo programi opuščanja proizvodnje
Upravičenost do takih plačil se določi v skladu z jasno določenimi merili v programih, namenjenih pospeševanju upokojitve oseb, ki se ukvarjajo s tržno kmetijsko proizvodnjo, ali njihovemu prehodu na nekmetijske dejavnosti.
Plačila so odvisna od popolnega in trajnega umika prejemnikov plačil iz tržne kmetijske proizvodnje.
10. Pomoč za strukturno prilagajanje, ki se zagotavlja na podlagi programov opuščanja resursov
Upravičenost do takih plačil se določi v skladu z jasno določenimi merili v programih, namenjenih opustitvi zemlje ali drugih resursov, vključno z živino, iz tržne kmetijske proizvodnje.
Plačila so odvisna od opustitve zemlje iz tržne kmetijske proizvodnje za najmanj tri leta, za živino pa z zakolom ali dokončno trajno odstranitvijo.
Plačila ne smejo zahtevati ali določati alternativne uporabe te zemlje ali drugih resursov, ki vključuje proizvodnjo tržnih kmetijskih proizvodov.
Plačila ne smejo pogojevati vrste ali obsega proizvodnje niti domačih ali mednarodnih cen, ki se nanašajo na določeno proizvodnjo ob uporabi zemlje ali drugih virov, ki se še naprej uporabljajo v proizvodnji.
11. Pomoč za strukturno prilagajanje, ki se zagotavlja v obliki pomoči pri vlaganjih
Upravičenost do takih plačil se določi v skladu z jasno določenimi merili v vladnih programih, namenjenih pomoči pri finančnem ali fizičnem prestrukturiranju proizvajalčevega poslovanja kot odgovor na objektivno dokazane strukturne pomanjkljivosti. Upravičenost do takih programov lahko temelji tudi na jasno določenih vladnih programih ponovnega lastninjenja kmetijske zemlje.
Znesek teh plačil v katerem koli določenem letu ne sme biti v zvezi z ali temeljiti na vrsti ali obsegu proizvodnje (vključno z glavami živine), ki jo proizvajalec opravlja v katerem koli letu po temeljnem obdobju in je drugačna, kot je predvidena po merilu (e) spodaj.
Znesek teh plačil v katerem koli določenem letu ne sme biti v zvezi z ali temeljiti na domačih ali mednarodnih cenah, ki se uporabljajo za katero koli proizvodnjo, ki se opravlja v katerem koli letu po temeljnem obdobju.
Plačila se opravijo le za tisto obdobje, ki je potrebno za uresničitev vlaganja, v zvezi s katerimi se plačila zagotavljajo.
Plačila ne smejo pogojevati ali kakor koli določati kmetijskih proizvodov, ki naj jih prejemniki proizvajajo, lahko pa se zahteva, naj določenega proizvoda ne proizvajajo.
Plačila morajo biti omejena na znesek, ki je potreben za nadomestilo strukturne pomanjkljivosti.
12. Plačila na podlagi programov varstva okolja
Upravičenost do takih plačil je določena kot del jasno določenih vladnih programov za varstvo ali ohranjanje okolja ter je odvisna od izpolnjevanja posebnih pogojev vladnega programa, vključno s pogoji, ki se nanašajo na načine ali inpute v proizvodnjo.
Znesek plačila mora biti omejen na dodatne stroške ali izgubo dohodka zaradi izpolnjevanja vladnega programa.
13. Plačila na podlagi programov regionalne pomoči
Upravičenost do takih plačil je omejena na proizvajalce v manj razvitih območjih. Vsako tako območje mora biti jasno določena zemljepisna enota z določljivo gospodarsko in upravno identiteto, ki velja za manj razvito na podlagi nevtralnih in objektivnih meril, ki so jasno navedena v zakonu ali predpisih in kažejo, da težave tega območja izvirajo iz okoliščin, ki so več kot začasne.
Znesek takih plačil v katerem koli določenem letu ne sme biti v zvezi z ali temeljiti na vrsti ali obsegu proizvodnje (vključno z glavami živine), ki jo proizvajalec opravlja v katerem koli letu po temeljnem obdobju, razen na zmanjšanju te proizvodnje.
Znesek takih plačil v določenem letu ne sme biti v zvezi z ali temeljiti na domačih ali mednarodnih cenah, ki se uporabljajo za proizvodnjo, opravljeno v katerem koli letu po temeljnem obdobju.
Plačila so na voljo le proizvajalcem v upravičenih območjih, vendar na splošno na voljo vsem proizvajalcem v takih območjih.
Če so plačila v povezavi z dejavniki proizvodnje, jih je treba izvesti po degresivni stopnji nad vhodno ravnijo določenega dejavnika.
Plačila so omejena na dodatne stroške ali izgubo dohodka zaradi opravljanja kmetijske proizvodnje v določenem območju.
PRILOGA 3
DOMAČA PODPORA: IZRAČUN SKUPNE MERE PODPORE
V skladu z določbami člena 6 je treba Skupno mero podpore (AMS) izračunati na podlagi specifičnega proizvoda za vsak osnoven kmetijski proizvod, ki je deležen tržne cenovne podpore, neizvzetih neposrednih plačil ali katerih koli drugih subvencij, ki niso oproščene obveze znižanja („drugi neizvzeti ukrepi“). Podporo, ki ni vezana na določen proizvod, je treba prišteti k enotni AMS, ki ni proizvodno specifična, v celoti v denarni obliki.
Subvencije na podlagi odstavka 1 vključujejo tako proračunske izdatke kot odhodke vlad ali njihovih agencij.
Vključena mora biti tako podpora na državni kot na lokalni ravni.
Posebne kmetijske dajatve ali takse, ki jih plačujejo proizvajalci, se odštejejo od AMS.
AMS, izračunana na način, določen spodaj za temeljno obdobje, mora biti temeljna raven za izpolnjevanje obvez zniževanja domače podpore.
Za vsak osnoven kmetijski proizvod je treba ugotoviti posebno AMS, izraženo v celoti v denarni vrednosti.
AMS se izračuna, če je izvedljivo, najbližje prvi prodaji določenega osnovnega kmetijskega proizvoda. Ukrepi, usmerjeni k predelovalcem hrane, se vključijo v taki višini, ki za proizvajalce osnovnih kmetijskih proizvodov pomeni korist.
Tržna cenovna podpora: tržna cenovna podpora je izračunana z uporabo razlike med fiksno zunanjo referenčno ceno in uporabljeno administrativno ceno, pomnoženo s količino proizvodnje, ki je upravičena do uporabljene administrativne cene. Proračunska plačila za ohranjanje te razlike, kot so odkup ali stroški skladiščenja, se ne vključijo v AMS.
Fiksna zunanja referenčna cena temelji na letih 1986 do 1988 in je običajno povprečna f.o.b. vrednost na enoto določenega osnovnega kmetijskega proizvoda v državi neto izvoznici in povprečna c.i.f. vrednost na enoto določenega osnovnega kmetijskega proizvoda v državi neto uvoznici v temeljnem obdobju. Fiksna referenčna cena se lahko po potrebi prilagaja glede na razlike v kakovosti.
Neizvzeta neposredna plačila: neizvzeta neposredna plačila, ki so odvisna od razlike v cenah, so izračunana z uporabo razlike med fiksno referenčno ceno in uporabljeno administrativno ceno, pomnoženo s količino proizvodnje, ki je upravičena do administrativne cene ali do proračunskih izdatkov.
Fiksna referenčna cena temelji na letih 1986 do 1988 in je običajno dejanska cena, uporabljena za določitev plačilnih tarif.
Neizvzeta neposredna plačila, ki temeljijo na dejavnikih, z izjemo cen, se ugotavljajo s proračunskimi izdatki.
Drugi neizvzeti ukrepi, vključno s subvencijami inputov ter drugimi ukrepi, kot so ukrepi za zmanjšanje stroškov trženja: vrednost takih ukrepov je izmerjena ob uporabi vladnih proračunskih izdatkov, ali, če uporaba proračunskih izdatkov ne izraža določene subvencije v celoti, je osnova za izračun subvencije razlika med ceno subvencioniranega blaga ali storitve in reprezentativno tržno ceno za podobno blago ali storitev, pomnožena s količino blaga ali storitve.
PRILOGA 4
DOMAČA PODPORA: IZRAČUN EKVIVALENTNE MERE PODPORE
V skladu z določbami člena 6 se ekvivalentna mera podpore izračuna za vse osnovne kmetijske proizvode, če je tržna cenovna podpora taka, kot je določena v Prilogi 3, toda za katero izračun te komponente AMS ni izvedljiv. Za take proizvode je osnovna raven za izpolnjevanje obvez znižanja domače podpore sestavljena iz komponente tržne cenovne podpore, izražene v ekvivalentni meri podpore po odstavku 2 spodaj, kot tudi iz vseh neizvzetih neposrednih plačil ali drugih neizvzetih podpor, ki se ovrednotijo, kot je določeno v odstavku 3 spodaj. Vključena mora biti podpora tako na državni kot na lokalni ravni.
Ekvivalentne mere podpore, določene v odstavku 1, se izračunavajo na podlagi specifičnega proizvoda za vse osnovne kmetijske proizvode, kolikor je možno najbližje prvi prodaji, ki dobivajo tržno cenovno podporo in za katere izračun komponente tržne cenovne podpore AMS ni izvedljiv. Za te osnovne kmetijske proizvode se ekvivalentna mera tržne cenovne podpore ugotovi z uporabljeno administrativno ceno in količino proizvodnje, ki je upravičena do te cene, ali, če to ni izvedljivo, s proračunskimi izdatki, ki se uporabljajo za ohranjanje proizvajalčeve cene.
Če so osnovni kmetijski proizvodi, na katere se nanaša odstavek 1, predmet neizvzetih neposrednih plačil ali nekih drugih subvencij za specifičen proizvod, ki ni oproščen obveze zniževanja, so osnova za ekvivalentno mero podpore v zvezi s temi ukrepi taki izračuni kot za ustrezne komponente AMS (določene v odstavkih 10 do 13 Priloge 3).
Ekvivalentne mere podpore se izračunajo na podlagi zneska subvencije, ki je, kolikor je možno, najbližje prvi prodaji določenega osnovnega kmetijskega proizvoda. Ukrepi, namenjeni kmetijskim predelovalcem, se vključijo v takem obsegu, ki za proizvajalce osnovnih kmetijskih proizvodov pomenijo korist. Za posebne kmetijske dajatve ali takse, ki jih plačujejo proizvajalci, se zmanjša ustrezen znesek ekvivalentne mere podpore.
PRILOGA 5
POSEBNA OBRAVNAVA V ZVEZI Z ODSTAVKOM 2 ČLENA 4
Poglavje A
Določbe odstavka 2 člena 4 se ne uporabljajo od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO za vsak osnoven kmetijski proizvod ter njegove predelane in/ali pripravljene proizvode („določene proizvode“), v zvezi s katerimi se izpolnjujejo ti pogoji (v nadaljnjem besedilu „posebna obravnava“):
uvoz določenih proizvodov obsega manj kot 3 odstotke ustrezne domače porabe v temeljnem obdobju 1986-1988 („temeljno obdobje“);
od začetka temeljnega obdobja za določene proizvode niso bile dane nobene izvozne subvencije;
za omejevanje proizvodnje primarnih kmetijskih proizvodov se uporabijo učinkoviti ukrepi;
taki proizvodi so določeni z znakom „ST-Priloga 5“ v poglavju I-B dela I liste članice, priložene k Marakeškemu protokolu, ki so predmet posebne obravnave, ki izraža netrgovinske dejavnike, kot sta varnost pri preskrbi s hrano in varstvo okolja; in
minimalne možnosti dostopa na trg v zvezi z določenimi proizvodi ustrezajo, kot je določeno v poglavju I-B dela I liste določene članice, 4 odstotkom domače porabe določenih proizvodov v temeljnem obdobju od začetka prvega leta obdobja izvajanja in se potem povečajo za 0,8 odstotka ustrezne domače porabe v temeljnem obdobju na leto v preostalem delu obdobja izvajanja.
Na začetku katerega koli leta v obdobju izvajanja lahko članica preneha s posebno obravnavo določenih proizvodov, tako da izpolnjuje določbe odstavka 6. V takem primeru mora določena članica ohranjati možnosti minimalnega dostopa, ki so že v veljavi, in v preostanku obdobja izvajanja povečati možnosti minimalnega dostopa za 0,4 odstotka ustrezne domače letne porabe v temeljnem obdobju. Potem bo raven možnosti minimalnega dostopa, ki izhaja iz te formule v zadnjem letu obdobja izvajanja, ohranjena v listi določene članice.
Katero koli pogajanje o vprašanju, ali se posebna obravnava, kot je določena v odstavku 1, po koncu obdobja izvajanja lahko nadaljuje, mora biti končano v časovnem okviru tega kot del pogajanj, določenih v členu 20 tega sporazuma, ob upoštevanju netrgovinskih dejavnikov.
Če se doseže sporazum na podlagi pogajanj, omenjenih v odstavku 3, da članica lahko nadaljuje s posebno obravnavo, mora ta članica dati dodatne in sprejemljive koncesije, kot je določeno s temi pogajanji.
Če se ne nadaljuje posebna obravnava na koncu obdobja izvajanja, mora ta članica uresničiti določbe odstavka 6. V takem primeru morajo biti možnosti minimalnega dostopa za določene proizvode na koncu obdobja izvajanja v listi določene članice ohranjene na ravni 8 odstotkov ustrezne domače porabe v temeljnem obdobju.
Ukrepi na meji, ki niso običajne carinske dajatve, ohranjene v zvezi z določenimi proizvodi, so predmet določb odstavka 2 člena 4 in veljajo od začetka leta, v katerem se posebna obravnava preneha uporabljati. Ti proizvodi so predmet običajnih carinskih dajatev, ki so omejene v listi določene članice in se uporabljajo od začetka leta, v katerem se preneha uporabljati posebna obravnava, ter potem po stopnjah, ki bi se uporabljale, če bi bilo izpolnjeno vsaj 15-odstotno znižanje v enakih letnih obrokih v obdobju izvajanja. Te dajatve se ugotavljajo na osnovi carinskih ekvivalentov, ki se izračunavajo v skladu z navodili, predpisanimi v prilogi.
Poglavje B
Določbe odstavka 2 člena 4 se tudi ne uporabljajo od začetka veljavnosti Sporazuma o WTO za primaren kmetijski proizvod, ki prevladuje v tradicionalni prehrani članice države v razvoju ter v zvezi s katerim se poleg pogojev, določenih v odstavku 1(a) do 1(d), ki se uporabljajo za te proizvode, izpolnjujejo ti pogoji:
minimalne možnosti dostopa v zvezi s proizvodi, kot so določeni v poglavju I-B dela I liste določene članice države v razvoju, ustrezajo enemu odstotku domače porabe določenega proizvoda v temeljnem obdobju od začetka prvega leta obdobja izvajanja ter se povečajo v enakih letnih obrokih na dva odstotka ustrezne domače porabe v temeljnem obdobju na začetku petega leta obdobja izvajanja. Od začetka šestega leta obdobja izvajanja možnosti minimalnega dostopa v zvezi s temi proizvodi ustrezajo dvema odstotkoma ustrezne domače porabe v temeljnem obdobju ter se v enakih letnih obrokih povečajo na 4 odstotke ustrezne domače porabe v temeljnem obdobju do začetka 10. leta. Potem se raven možnosti minimalnega dostopa, ki izhaja iz te formule v 10. letu, ohrani v listi določene članice države v razvoju;
na podlagi tega sporazuma so zagotovljene ustrezne možnosti dostopa na trg za druge proizvode po tem sporazumu.
Katera koli pogajanja o vprašanju, ali se posebna obravnava, kot je določena v odstavku 7, lahko nadaljuje po koncu 10. leta po začetku obdobja izvajanja, se začnejo in končajo v 10. letu po začetku obdobja izvajanja.
Če se doseže sporazum kot rezultat pogajanj, omenjenih v odstavku 8, da članica lahko nadaljuje s posebno obravnavo, mora ta članica dati dodatne in sprejemljive koncesije, kot je določeno s temi pogajanji.
Če se posebna obravnava po odstavku 7 po 10. letu od začetka obdobja izvajanja ne nadaljuje, so ti proizvodi predmet običajnih carinskih dajatev, ugotovljenih na podlagi carinskega ekvivalenta, ki ga je treba izračunati v skladu z navodili, predpisanimi v prilogi, ki so vezane v listi določene članice. V drugih pogledih se določbe odstavka 6 uporabljajo take, kot so spremenjene na osnovi posebne in pristranske obravnave, dane članicam državam v razvoju na podlagi tega sporazuma.
Dodatek k Prilogi 5
Navodila za izračun carinskih ekvivalentov za posebne namene, določene v odstavkih 6 in 10 te priloge
Carinski ekvivalenti, izraženi bodisi ad valorem ali s posebnimi stopnjami, se izračunajo na pregleden način z uporabo dejanske razlike med notranjimi in zunanjimi cenami. Uporabiti je treba podatke za leta 1986 do 1988. Carinski ekvivalenti:
morajo biti najprej določeni na štirimestni ravni HS;
morajo biti, če to ustreza, določeni na šestmestni ali bolj razčlenjeni ravni HS;
morajo biti na splošno ugotovljeni za predelane in/ali pripravljene proizvode z množenjem posebnega carinskega ekvivalenta(ov) za osnoven kmetijski proizvod(e) z deležem(i), izraženim v vrednosti ali fizični količini, kar je ustrezno, osnovnega kmetijskega proizvoda(ov) v predelanih ali pripravljenih proizvodih ter ob upoštevanju, če je potrebno, kakršnih koli dodatnih elementov, ki zdaj ščitijo industrijo.
Zunanje cene so na splošno za državo uvoznico dejanske povprečne c.i.f. vrednosti na enoto. Če povprečne c.i.f. vrednosti na enoto niso znane ali niso ustrezne, so zunanje cene bodisi:
ustrezne povprečne c.i.f. vrednosti na enoto v sosednji državi; ali
izračunane iz povprečnih f.o.b. vrednosti na enoto ustreznega večjega izvoznika(ov) z upoštevanjem ocene stroškov zavarovanja, voznine in drugih ustreznih stroškov do države uvoznice.
Zunanje cene se na splošno preračunajo v domačo valuto ob uporabi letnega povprečnega tržnega tečaja za isto obdobje, za katero so na voljo podatki za ceno.
Notranja cena je na splošno reprezentativna cena na debelo, ki prevladuje na domačem trgu, ali ocena te cene, če ustreznih podatkov ni.
Začetni carinski ekvivalenti se lahko prilagajajo, če je to potrebno, zaradi upoštevanja razlike v kakovosti ali vrsti z uporabo ustreznega koeficienta.
Če je carinski ekvivalent, ki izhaja iz teh smernic, negativen ali nižji kot sedanja vezana stopnja, se lahko začetni carinski ekvivalent dvigne na sedanjo raven vezane stopnje ali na raven državnih ponudb tega proizvoda.
Če se prilagodi raven carinskega ekvivalenta, ki bi izhajala iz zgornjih smernic, mora določena članica na zahtevo zagotoviti vse možnosti posvetovanja z namenom pogajanj o ustreznih rešitvah.
SPORAZUM O UPORABI SANITARNIH IN FITOSANITARNIH UKREPOV
ČLANICE
ponovno potrjujejo, da ne bi smeli preprečevati nobeni članici, da sprejme ali uveljavlja ukrepe, potrebne za zaščito življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin, pod pogojem, da se ti ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil samovoljno ali neutemeljeno diskriminacijo med članicami, kjer prevladujejo enaki pogoji, ali kot prikrita omejitev mednarodne trgovine;
z željo izboljšati človekovo zdravje, zdravje živali in fitosanitarne razmere v vseh članicah;
ugotavljajo, da se sanitarni in fitosanitarni ukrepi pogosto uporabljajo na podlagi dvostranskih sporazumov ali protokolov;
z željo vzpostaviti mnogostranski okvir pravil in disciplin za vodenje razvoja, sprejetja in izvajanja sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, da bi zmanjšali njihove negativne posledice na trgovino na najmanjšo možno mero;
ob spoznanju pomembnega prispevka, ki ga lahko v tem pogledu dajo mednarodni standardi, smernice in priporočila;
z željo, da bi pospešili uporabo usklajenih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov med članicami, ki temeljijo na mednarodnih standardih, smernicah in priporočilih, ki so jih razvile ustrezne mednarodne organizacije, vključno s Komisijo za Codex Alimentarius, Mednarodnim uradom za kužne bolezni živali in ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, ki delujejo v okviru Konvencije o mednarodnem varstvu rastlin, ne da bi zahtevali, da članice spremenijo ustrezno raven zaščite življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin;
ob spoznanju, da lahko članice države v razvoju pri izpolnjevanju sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov članic uvoznic naletijo na posebne težave ter, kot posledica tega, na težave pri dostopu na trge, pa tudi pri oblikovanju in uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov na svojih ozemljih, ter z željo, da jim pri teh prizadevanjih pomagajo;
z željo, da zato pripravijo pravila za uporabo določb GATT 1994, ki se nanašajo na uporabo sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, zlasti določb člena XX (b) ( 14 ),
SE SPORAZUMEJO, KAKOR SLEDI:
Člen 1
Splošne določbe
Člen 2
Temeljne pravice in obveznosti
Člen 3
Usklajevanje
Člen 4
Enakovrednost
Člen 5
Presoja tveganja in določitev ustrezne ravni sanitarnega ali fitosanitarnega varstva
Člen 6
Prilagajanje regionalnim razmeram, vključno z območji brez škodljivcev ali brez bolezni ter območji, kjer bolezni ali škodljivci niso močno razširjeni
Člen 7
Preglednost
Članice uradno obvestijo o spremembah v sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepih ter priskrbijo informacije o sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepih v skladu z določbami Priloge B.
Člen 8
Postopki nadzora, pregleda in odobritve
Članice izpolnjujejo določbe Priloge C pri postopkih nadzora, pregleda in odobritve, vključno z državnimi sistemi za odobritev uporabe aditivov ali za določanje dovoljenih odstopanj ravni onesnaževalcev v hrani, pijačah ali krmi, ter drugače zagotovijo, da njihovi postopki niso v nasprotju z določbami tega sporazuma.
Člen 9
Tehnična pomoč
Člen 10
Posebna in različna obravnava
Člen 11
Posvetovanja in reševanje sporov
Člen 12
Upravljanje
Člen 13
Izvajanje
Članice so po tem sporazumu v celoti odgovorne za spoštovanje vseh obveznosti, določenih v njem. Članice oblikujejo in izvajajo pozitivne ukrepe in mehanizme z namenom, da bi določbe tega sporazuma poleg osrednjih vladnih organov spoštovali tudi drugi. Članice sprejmejo take smiselne ukrepe, kot so jim na voljo in s katerimi se zagotovi, da se nevladni subjekti na njihovem ozemlju kakor tudi regionalni organi, katerih člani so določeni subjekti na njihovih ozemljih, ravnajo po ustreznih določbah tega sporazuma. Članice pa ne sprejmejo ukrepov, ki posredno ali neposredno učinkujejo tako, da zahtevajo od ali spodbujajo regionalne ali nevladne subjekte ali lokalne oblasti, da delujejo na način, ki ni v skladu z določbami tega sporazuma. Članice zagotovijo, da se zanesejo na storitve nevladnih subjektov za izvajanje sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov samo, če ti subjekti izpolnjujejo določbe tega sporazuma.
Člen 14
Končne določbe
Najmanj razvite države članice lahko odložijo uporabo določb tega sporazuma glede svojih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki vplivajo na uvoz ali uvožene proizvode, za obdobje pet let od začetka veljavnosti Sporazuma WTO. Druge članice države v razvoju lahko za dve leti od začetka veljavnosti Sporazuma WTO odložijo uporabo določb tega sporazuma, razen odstavka 8 člena 5 in člena 7 glede na njihove obstoječe sanitarne ali fitosanitarne ukrepe, ki vplivajo na uvoz ali uvožene proizvode, kadar tako uporabo preprečuje pomanjkanje tehničnega strokovnega znanja, tehnične infrastrukture ali sredstev.
PRILOGA A
DEFINICIJE ( 17 )
Sanitarni ali fitosanitarni ukrep – katerikoli ukrep, ki se uporabi:
za varstvo življenja ali zdravja živali ali rastlin na ozemlju članice pred tveganji zaradi vnosa, obstoja ali širjenja škodljivcev, bolezni in organizmov, ki prenašajo ali povzročajo bolezni;
za varstvo življenja ali zdravja ljudi ali živali na ozemlju članice pred tveganji, ki so posledica aditivov, onesnaževalcev, strupov ali organizmov, ki povzročajo bolezni, v hrani, pijači in krmi;
za varstvo življenja ali zdravja ljudi na ozemlju članice pred tveganji zaradi bolezni, ki jih prenašajo živali, rastline ali proizvodi iz njih, ali zaradi vnosa, obstoja ali širjenja škodljivcev; ali
za preprečevanje ali omejevanje druge škode zaradi vnosa, obstoja ali širjenja škodljivcev na ozemlju članice.
Sanitarni ali fitosanitarni ukrepi vključujejo vse ustrezne zakone, uredbe, predpise, zahteve in postopke, ki med drugim vključujejo merila za končni proizvod; postopke in metode proizvodnje; preskušanje, pregled, postopke izdaje certifikata in odobritve; karantenske obravnave vključno z ustreznimi zahtevami v zvezi s prevozom živali ali rastlin ali z materiali, potrebnimi za njihovo preživetje med prevozom; določbe o ustreznih statističnih metodah, postopke vzorčenja in načine presoje tveganja; zahteve v zvezi s pakiranjem in označevanjem, ki se nanašajo neposredno na varnost hrane.
Usklajevanje – vzpostavitev, priznavanje in uporaba skupnih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov v različnih članicah.
Mednarodni standardi, smernice in priporočila
za varnost hrane, standardi, smernice in priporočila, ki jih je pripravila Komisija za Codex Alimentarius, ter se nanašajo na aditive za živila, veterinarska zdravila in ostanke pesticidov, onesnaževalce, analizne metode in metode vzorčenja ter kodekse in smernice za higienske pogoje;
za zdravje živali in zoonoze, standardi, smernice in priporočila, pripravljeni pod pokroviteljstvom Mednarodnega urada za kužne bolezni živali;
za zdravje rastlin, mednarodni standardi, smernice in priporočila, pripravljeni pod pokroviteljstvom Sekretariata Mednarodne konvencije o varstvu rastlin v sodelovanju z regionalnimi organizacijami, ki delujejo v okviru Mednarodne konvencije o varstvu rastlin; in
za vprašanja, ki jih ne obravnavajo zgoraj navedene organizacije, ustrezni standardi, smernice in priporočila, ki jih razširjajo druge ustrezne mednarodne organizacije, katerih članstvo je dostopno vsem članicam, kakor jih določi Odbor.
Presoja tveganja – ocena verjetnosti vnosa, obstoja ali širjenja škodljivca ali bolezni na ozemlju članice uvoznice v skladu s sanitarnimi ali fitosanitarnimi ukrepi, ki bi se lahko uporabljali, ter s tem povezanimi možnimi biološkimi in gospodarskimi posledicami; ali ocena možnih škodljivih učinkov na zdravje človeka ali živali zaradi navzočnosti aditivov, onesnaževalcev, strupov ali organizmov, ki povzročajo bolezni v hrani, pijači ali krmi.
Ustrezna raven sanitarnega in fitosanitarnega varstva – raven varstva, za katero članica, ki uvaja sanitarni ali fitosanitarni ukrep za varstvo življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin na svojem ozemlju, meni, da je ustrezna.
OPOMBA:
Številne članice to zasnovo omenjajo kot „sprejemljiva raven tveganja“.
Območje brez škodljivcev ali brez bolezni – območje celotne države, dela države ali vseh ali določenih delov več držav, kakor so ga določili pristojni organi, kjer se ne pojavljajo določeni škodljivci ali bolezni.
OPOMBA:
Območje brez škodljivcev ali bolezni lahko obkroža, je obkroženo ali je poleg nekega območja – v delu države ali v geografskem območju, ki vključuje dele ali celote več držav – za katero se ve, da se je tam pojavila določena bolezen ali škodljivec, vendar se na njem izvajajo območni nadzorni ukrepi, kot je vzpostavitev varstvenih, nadzorovanih in vmesnih območij, ki bodo omejili ali zatrli določeno bolezen ali škodljivca.
Območje, kjer škodljivci ali bolezni niso močno razširjeni – območje celotne države, dela države ali vseh ali določenih delov več držav, kot so jih določile pristojne oblasti, kjer se je določena bolezen ali škodljivec pojavila na nizki stopnji, ter se na njem izvajajo učinkoviti ukrepi za obvladovanje, nadzor ali zatiranje.
PRILOGA B
PREGLEDNOST SANITARNIH IN FITOSANITARNIH PREDPISOV
Objava predpisov
Članice zagotovijo, da se vsi sprejeti sanitarni in fitosanitarni predpisi ( 18 ) takoj objavijo na način, ki zainteresiranim članicam omogoča, da se z njimi seznanijo.
Razen v resnih okoliščinah, članice dopustijo razumno časovno obdobje med objavo sanitarnega ali fitosanitarnega predpisa in njegovim začetkom veljavnosti, da proizvajalcem v članicah izvoznicah ter zlasti v članicah državah v razvoju omogočijo, da proizvode in načine proizvodnje prilagodijo zahtevam članice uvoznice.
Informacijske točke
Vsaka članica zagotovi obstoj ene informacijske točke, katere naloga je odgovoriti na vsa smiselna vprašanja zainteresiranih članic ter priskrbeti ustrezne dokumente o:
katerih koli sanitarnih ali fitosanitarnih predpisih, sprejetih ali predlaganih na njenem ozemlju;
katerih koli nadzornih postopkih ali postopkih pregleda, proizvodni ali karantenski obravnavi, postopkih odobritve dovoljenega odstopanja ravni pesticidov in aditivov za živila, ki se izvajajo na njenem ozemlju;
postopkih presoje tveganj, dejavnikih, ki se upoštevajo, ter določitvi ustrezne ravni sanitarnega ali fitosanitarnega varstva;
članstvu in sodelovanju članice ali ustreznih teles na ozemlju te države, v mednarodnih in regionalnih sanitarnih in fitosanitarnih organizacijah in sistemih, ter v dvostranskih in večstranskih sporazumih v delovnem področju tega sporazuma ter besedilih teh sporazumov in dogovorov.
Članice zagotovijo, da zainteresirane članice, ki zahtevajo kopije dokumentov, te tudi dobijo po isti ceni (če so v prodaji), v katero niso vključeni stroški pošiljanja, kot državljani članice ( 19 ).
Postopki notifikacije
Kadar nek mednarodni standard, smernica ali priporočilo ne obstaja ali pa vsebina predlaganega sanitarnega ali fitosanitarnega predpisa v pretežni meri ni enaka mednarodnemu standardu, smernici ali priporočilu, lahko pa pomembno vpliva na trgovino drugih članic, članice:
objavijo obvestilo na začetni stopnji, tako da zainteresiranim članicam omogočijo, da se seznanijo s predlogom za uvedbo določenega predpisa;
prek Sekretariata obvestijo druge članice o proizvodih, ki jih bo predpis vključeval, skupaj s kratko navedbo namena in utemeljitve predlaganega predpisa. Take notifikacije morajo biti opravljene na začetni stopnji, ko je še mogoče uvesti spremembe in upoštevati pripombe;
na zahtevo drugih članic priskrbijo kopije predlaganega predpisa in kadarkoli je mogoče, določijo dele, ki se po vsebini razlikujejo od mednarodnih standardov, smernic ali priporočil;
brez diskriminacije drugim članicam dopustijo razumen čas za pisne pripombe, razpravo o teh pripombah na njihovo zahtevo ter upoštevajo pripombe in izide razprav.
Kadar za neko članico nastanejo ali pa utegnejo nastati resne težave v zvezi z varstvom zdravja, lahko ta članica po potrebi izpusti vse tiste stopnje, naštete v odstavku 5 te priloge, če:
takoj prek Sekretariata obvesti druge članice o posebnem predpisu in v njem zajetih proizvodih s kratko navedbo namena in utemeljitve predpisa, vključno z naravo resne(-ih) težave/težav;
na zahtevo zagotovi kopije predpisov drugim članicam;
omogoči drugim članicam, da dajo pisne pripombe, na njihovo zahtevo razpravlja o teh pripombah ter upošteva pripombe in izide razprav.
Notifikacije Sektretariatu so v angleškem, francoskem ali španskem jeziku.
Razvite države članice, če tako zahtevajo druge članice, priskrbijo kopije dokumentov, ali, če so ti obsežni, povzetke dokumentov, zajetih v določeni notifikaciji v angleškem, francoskem ali španskem jeziku.
Sekretariat takoj pošlje kopije notifikacij vsem članicam in zainteresiranim mednarodnim organizacijam ter opozori članice države v razvoju o kakršnih koli notifikacijah, ki se nanašajo na proizvode, ki so zanje še posebej zanimivi.
Članice določijo enoten osrednji vladni organ, ki je na državni ravni odgovoren za izvajanje določb v zvezi s postopki notifikacij v skladu z odstavki 5, 6, 7 in 8 te priloge.
Splošni pridržki
V tem sporazumu nič ni mogoče razlagati kot zahtevo:
da se zagotovijo podrobnosti ali kopije osnutkov ali objava besedil v jeziku, ki ni jezik članice, razen kakor je določeno v odstavku 8 te priloge; ali
da članice razkrijejo zaupne informacije, kar bi oviralo uveljavljanje sanitarne ali fitosanitarne zakonodaje ali bi posegalo v zakonite trgovinske interese določenih podjetij.
PRILOGA C
POSTOPKI NADZORA, PREGLEDA IN ODOBRITVE ( 20 )
Članice glede kateregakoli postopka, s katerim preverjajo in zagotavljajo izvajanje sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, zagotovijo, da:
se ti postopki izvedejo in dokončajo brez nepotrebnih zamud in na način, ki ni manj ugoden za uvožene proizvode kot za enake domače proizvode;
je običajno trajanje vsakega postopka objavljeno ali da se predvideno trajanje postopka sporoči prosilcu na njegovo zahtevo; ko prejme vlogo, pristojni organ takoj pregleda, ali je dokumentacija popolna, in prosilca natančno in v celoti obvesti o vseh pomanjkljivostih; pristojni organ čim prej natančno in v celoti prosilca obvesti o odločitvi v postopku, tako da ta po potrebi lahko ustrezno ukrepa; četudi ima vloga pomanjkljivosti, pristojni organ, kolikor je izvedljivo, nadaljuje s postopkom, če prosilec tako zahteva, ter na njegovo zahtevo prosilca obvesti o fazi postopka, vsako zamudo pa pojasni;
se zahteve po informacijah omejijo na kolikor je potrebno za ustrezne postopke nadzora, pregleda in odobritve, vključno z odobritvijo uporabe aditivov ali z določitvijo dovoljenega odstopanja ravni onesnaževalcev v hrani, pijači ali krmi;
se spoštuje zaupnost informacij o uvoženih proizvodih, ki izhajajo ali pa se dajejo v zvezi nadzorom, pregledom ali odobritvijo na način, ki ni manj ugoden kot za domače proizvode in varuje zakonite trgovinske interese;
so vse zahteve za nadzor, pregled in odobritev posameznih vzorcev proizvodov omejene na kar je smiselno in potrebno;
so vse pristojbine za postopke za uvožene proizvode pravične v primerjavi s kakršnimi koli pristojbinami, ki se zaračunavajo za enake domače proizvode ali za proizvode s poreklom iz neke druge članice, ter ne smejo biti višje od dejanskih stroškov storitve;
bi se pri določanju kraja objektov in naprav uporabljenih v postopkih, ter pri izbiri vzorcev uvoženih proizvodov uporabljala enaka merila kot za domače proizvode, tako da bi kar najbolj zmanjšali težave prosilcev, uvoznikov, izvoznikov ali njihovih zastopnikov;
kadarkoli se spremenijo specifikacije proizvoda po nadzoru in pregledu ob upoštevanju veljavnih predpisov, se postopek za spremenjeni proizvod omeji na kar je potrebno za presojo, ali obstaja primerno zaupanje, da proizvod še vedno ustreza določenim predpisom; in
obstaja postopek za obravnavo pritožb v zvezi z uporabo teh postopkov ter za ustrezno ukrepanje, če je pritožba upravičena.
Če ima članica uvoznica sistem za odobravanje uporabe aditivov za živila ali določitev mejnih vrednosti dovoljenega odstopanja ravni onesnaževalcev v hrani, pijači ali krmi, ki prepoveduje ali omejuje proizvodom, ki take odobritve nimajo, dostop na njen domači trg, mora članica uvoznica preučiti možnost uporabe ustreznega mednarodnega standarda kot podlage za dostop do sprejetja končne odločitve.
Če sanitarni ali fitosanitarni ukrep določa nadzor na ravni proizvodnje, članica, na ozemlju katere proizvodnja poteka, zagotovi potrebno pomoč, da omogoči nadzor in delo nadzornih organov.
Nič v tem sporazumu članicam ne preprečuje, da na svojem ozemlju opravljajo smiseln pregled.
SPORAZUM O TEKSTILU IN OBLAČILIH
ČLANICE SE
sklicujejo na to, da so se ministri v Punti del Este sporazumeli, da „bo cilj pogajanj na področju tekstila in oblačil oblikovanje možnosti, ki bi dopuščale končno integracijo tega področja v GATT na osnovi poostrenih pravil in disciplin GATT, kar bi prispevalo k nadaljnji liberalizaciji trgovine“,
sklicujejo tudi na to, da je bilo z Odločitvijo Odbora za trgovinska pogajanja iz aprila 1989 dogovorjeno, da se mora proces integracije začeti po sklenitvi Urugvajskega kroga mnogostranskih trgovinskih pogajanj in da mora biti po naravi progresiven,
nadalje sklicujejo, da je bilo dogovorjeno, da bodo najmanj razvite države članice deležne posebne obravnave, ter se
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
Člen 1
Člen 2
Vse podrobnosti o ukrepih v skladu z odstavkom 6 članice sporočijo, kot sledi:
Članice, ki ohranjajo omejitve iz odstavka 1, obvestijo o tem Sekretariat GATT ne glede na dan začetka veljavnosti Sporazuma o WTO najkasneje do dneva, ki ga je določila Ministrska odločitev z dne 15. aprila 1994. Sekretariat GATT pravočasno pošlje te notifikacije drugim udeleženkam v vednost. Te notifikacije morajo biti dostopne TMB, ko se ustanovi, za namene odstavka 21;
Članice, ki so si na podlagi odstavka 1 člena 6 pridržale pravico do uporabe določb člena 6, te podatke najkasneje v 60 dneh od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO sporočijo TMB ali v primeru tistih članic, na katere se nanaša odstavek 3 člena 1, najkasneje do konca 12. meseca od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO. TMB te notifikacije pošlje še drugim članicam v vednost in jih prouči, kot to določa odstavek 21.
Drugi proizvodi, t.j. proizvodi, ki niso integrirani v GATT 1994 na podlagi odstavka 6, se integrirajo v smislu postavk ali kategorij HS v treh fazah, in sicer:
prvega dne 37. meseca od začetka veljavnosti Sporazuma o WTO tisti proizvodi iz priloge, ki predstavljajo najmanj 17 odstotkov celotnega uvoza neke članice v letu 1990. Proizvodi, ki jih članice integrirajo, vključujejo proizvode iz vseh teh štirih skupin: česanka in preja, tkanine, končni tekstilni proizvodi in oblačila;
prvega dne 85. meseca od začetka veljavnosti Sporazuma o WTO proizvodi iz priloge, ki predstavljajo najmanj 18 odstotkov celotnega uvoza neke članice v letu 1990. Proizvodi, ki jih članice integrirajo, vključujejo proizvode iz vseh teh štirih skupin: česanka in preja, tkanine, končni tekstilni proizvodi in oblačila;
prvega dne 121. meseca od začetka veljavnosti Sporazuma o WTO je področje tekstila in oblačil integrirano v GATT 1994 in so vse omejitve po tem sporazumu odpravljene.
Razen, če v skladu z odstavkom 12 člena 8 Svet za trgovino z blagom ali Organ za reševanje sporov drugače odločita, se raven vsake preostale omejitve letno poveča v zaporednih fazah najmanj:
v drugi fazi (od 37. do vključno 84. meseca od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO) se stopnja rasti za posamezne omejitve med prvo fazo poveča za 25 odstotkov;
v tretji fazi (od 85. do vključno 120. meseca od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO) se stopnja rasti za posamezne omejitve med drugo fazo poveča za 27 odstotkov.
Člen 3
Članice, ki ohranjajo omejitve na podlagi odstavka 1, z izjemo tistih, ki so utemeljene na podlagi določb GATT 1994, jih ali:
v enem letu po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO uskladijo z GATT 1994 in o tem obvestijo TMB ali
postopoma odpravijo v skladu s programom, ki ga mora članica najkasneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO predložiti TMB. Ta program poskrbi, da se vse omejitve postopoma odpravijo v obdobju, ki ni daljše od veljavnosti tega sporazuma. TMB lahko sprejme določena priporočila za določeno članico v zvezi s takim programom.
Člen 4
Člen 5
Člen 6
Pri uporabi prehodne zaščite je treba posebno pozornost posvetiti interesom članic izvoznic, kot sledi:
najmanj razvite države članice se bistveno ugodneje obravnavajo v primerjavi z drugimi skupinami držav članic iz tega odstavka po možnosti v vseh elementih, a vsaj pri splošnih pogojih;
članice, katerih celoten obseg izvoza tekstila in oblačil je majhen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza drugih članic in ki predstavljajo le majhen odstotek celotnega uvoza tega proizvoda v članice uvoznice, se pristransko in ugodneje obravnavajo pri določanju gospodarskih pogojev, ki jih določajo odstavki 8, 13 in 14. Za te dobavitelje se na podlagi odstavkov 2 in 3 člena 1 upoštevajo prihodnje možnosti za razvoj njihove trgovine in potreba, da se zanje odobrijo komercialne uvozne količine;
glede volnenih proizvodov iz članic držav v razvoju, ki proizvajajo volno, in katerih gospodarstvo in trgovina s tekstilom in oblačili je odvisna od volne in katerih celoten izvoz tekstila in oblačil sestoji skoraj izključno iz volnenih proizvodov in katerih obseg izvoza tekstila in oblačil je sorazmerno majhen na trgu članic uvoznic, se posebej upoštevajo izvozne potrebe takih članic, kadar se določajo ravni kvot, stopenj rasti in prožnost;
ponovni uvoz tekstila in oblačil, ki ga je neka članica izvozila v drugo članico v dodelavo in z namenom ponovnega uvoza, kot to določajo zakoni in običajni postopki uvoznice, mora biti deležen ugodnejše obravnave pod pogojem zadovoljivega nadzora in postopkov izdajanja potrdil, kadar se ti proizvodi uvažajo iz države članice, za katero predstavlja ta vrsta trgovine znaten del celotnega izvoza tekstila in oblačil.
Če se uporablja zaščitni ukrep iz tega člena za proizvod, za katerega je do zdaj veljala omejitev, ki jo je določal MFA v obdobju 12 mesecev pred začetkom veljavnosti Sporazuma o WTO, ali v skladu z določbami člena 2 ali 6, mora biti raven nove omejitve raven, ki jo določa odstavek 8, razen če začne nova omejitev veljati v enem letu od:
dneva notifikacije iz odstavka 15 člena 2 v zvezi z odpravo prejšnje omejitve, ali
dneva odprave prejšnje omejitve, ki je bila določena v skladu z določbami tega člena ali MFA,
in v tem primeru raven ne sme biti manj kakor višja od (i) ravni omejitve za zadnje 12-mesečno obdobje, v katerem je bil proizvod omejen, ali (ii) ravni omejitve, kot je določena v odstavku 8.
Člen 7
Kot del integracijskega procesa in v zvezi s posebnimi obveznostmi, ki so jih prevzele članice kot rezultat Urugvajskega kroga, vse članice ukrepajo, kot je potrebno za uskladitev s pravili in disciplinami GATT 1994 zato, da bi:
dosegle izboljšani dostop na trg za tekstil in oblačila z ukrepi, kot so znižanje in vezava carin, znižanje ali odprava necarinskih omejitev in poenostavitev carinskih in upravnih postopkov in postopkov za izdajanje dovoljenj,
zagotovile izvajanje politike, ki se nanaša na pravične in enakovredne pogoje glede tekstila in oblačil na področjih dumpinga in protidumpinških pravil in postopkov, subvencij in izravnalnih ukrepov ter zaščite pravic intelektualne lastnine, in
se izognile diskriminaciji uvoza na področju tekstila in oblačil pri uveljavljanju ukrepov iz razlogov splošne trgovinske politike.
Taki ukrepi ne posegajo v pravice in obveznosti članic na podlagi GATT 1994.
Člen 8
Člen 9
Ta sporazum in vse omejitve, ki izhajajo iz njega, prenehajo veljati prvi dan 121. meseca od začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, ko se področje tekstila in oblačil v celoti integrira v GATT 1994. Ta sporazum se ne bo podaljševal.
PRILOGA
SEZNAM PROIZVODOV, NA KATERE SE NANAŠA TA SPORAZUM
Ta priloga našteva tekstilne proizvode in oblačila, ki so določena na šestmestnem nivoju Harmoniziranega sistema opisa in šifriranja blaga (HS).
Ukrepi na podlagi določb člena 6 o posebnih zaščitnih ukrepih se uporabijo za posamezne tekstilne proizvode in oblačila in ne na osnovi postavk HS kot takih.
Ukrepi na podlagi določb člena 6 tega sporazuma o posebnih zaščitnih ukrepih se ne uporabljajo za:
izvoz ročno tkanega blaga domače obrti članic držav v razvoju ali ročno izdelanih proizvodov domače obrti iz takega blaga ali tradicionalno folklorno ročno izdelani tekstilni proizvodi in oblačila pod pogojem, da so ti proizvodi pravilno potrjeni v skladu z dogovori med določenimi članicami;
zgodovinsko trgovino s tekstilnimi proizvodi, s katerimi se je trgovalo v komercialno pomembnih količinah pred letom 1982, kot so torbe, vreče, potovalne torbe iz preprog, vrvi, kovčki, talna pregrinjala in preproge, izdelane iz vlaken, kot so juta, kokosova vlakna, sisal, abaka, mageja in heneken;
proizvode iz čiste svile.
Za take proizvode veljajo določbe člena XIX GATT 1994, kot jih razlaga Sporazum o posebnih zaščitnih ukrepih.
Proizvodi oddelka XI (Tekstil in tekstilni izdelki) Harmoniziranega sistema opisa in šifriranja blaga (HS-nomenklatura)
HS št. |
Opis proizvoda |
Pogl. 50 |
Svila |
5004 00 |
Svilena preja (razen preje iz svilenih odpadkov), ni za prodajo na drobno |
5005 00 |
Preja iz svilenih odpadkov, ni za prodajo na drobno |
5006 00 |
Svilena preja in preja iz svilenih odpadkov, za prodajo na drobno; svileni katgut |
5007 10 |
Tkanine iz buretne svile |
5007 20 |
Tkanine iz svile/svilenih odpadkov, razen buretne svile, 85 %/več takih vlaken |
5007 90 |
Druge tkanine iz svile |
Pogl. 51 |
Volna, fina/groba živalska dlaka, preja in tkanine iz konjske žime |
5105 10 |
Mikana volna |
5105 21 |
Česana volna, v razsutem stanju v pramenih |
5105 29 |
Volneni česanec in druga česana volna, razen v razsutem stanju v pramenih |
5105 30 |
Fina živalska dlaka, mikana ali česana |
5106 10 |
Preja iz mikane volne, >/=85 % volne po teži, ni za prodajo na drobno |
5106 20 |
Preja iz mikane volne, <85 % volne po teži, ni za prodajo na drobno |
5107 10 |
Preja iz česane volne, >/=85 % volne po teži, ni za prodajo na drobno |
5107 20 |
Preja iz česane volne, <85 % volne po teži, ni za prodajo na drobno |
5108 10 |
Preja iz fine živalske dlake, mikane, ni za prodajo na drobno |
5108 20 |
Preja iz fine živalske dlake, česane, ni za prodajo na drobno |
5109 10 |
Preja iz volne/fine živalske dlake, >/=85 % takih vlaken po teži, za prodajo na drobno |
5109 90 |
Preja iz volne/fine živalske dlake, <85 % takih vlaken po teži, za prodajo na drobno |
5110 00 |
Preja iz grobe živalske dlake ali konjske žime |
5111 11 |
Tkanine iz mikane volne/fine živalske dlake, >/=85 % po teži, </= 300 g/m2 |
5111 19 |
Tkanine iz mikane volne/fine živalske dlake, >/=85 % po teži, >300 g/m2 |
5111 20 |
Tkanine iz mikane volne/fine živalske dlake, <85 % po teži, mešane z umetnimi ali sintetičnimi filamenti |
5111 30 |
Tkanine iz mikane volne/fine živalske dlake, <85 % po teži, mešane z umetnimi ali sintetičnimi vlakni |
5111 90 |
Druge tkanine iz mikane volne/fine živalske dlake, <85 % po teži |
5112 11 |
Tkanine iz česane volne/fine živalske dlake, >/=85 % po teži, </= 200 g/m2 |
5112 19 |
Tkanine iz česane volne/fine živalske dlake, >/=85 % po teži, >200 g/m2 |
5112 20 |
Tkanine iz česane volne/fine živalske dlake, <85 % po teži, mešane z umetnimi ali sintetičnimi filamenti |
5112 30 |
Tkanine iz česane volne/fine živalske dlake, <85 % po teži, mešane z umetnimi ali sintetičnimi vlakni |
5112 90 |
Drage tkanine iz česane volne/fine živalske dlake, <85 % po teži |
5113 00 |
Tkanine iz grobe živalske dlake ali konjske zime |
Pogl. 52 |
Bombaž |
5204 11 |
Bombažni sukanec za šivanje, >/=85 % bombaža po teži, ni za prodajo na drobno |
5204 19 |
Bombažni sukanec za šivanje, <85 % bombaža po teži, ni za prodajo na drobno |
5204 20 |
Bombažni sukanec za šivanje, za prodajo na drobno |
5205 11 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, >/=714.29 dtex, ni za prodajo na drobno |
5205 12 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, 714.29 > dtex >/= 232.56, ni za prodajo na drobno |
5205 13 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, 232.56 > dtex >/= 192,31, ni za prodajo na drobno |
5205 14 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, 192.31 > dtex >/= 125, ni za prodajo na drobno |
5205 15 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, <125 dtex, ni za prodajo na drobno |
5205 21 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, >/=714.29, ni za prodajo na drobno |
5205 22 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, 714.29 > dtex >/= 232.56, ni za prodajo na drobno |
5205 23 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, 232.56 > dtex >/= 192,31, ni za prodajo na drobno |
5205 24 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, 192.31 > dtex >/= 125, ni za prodajo na drobno |
5205 25 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, < 125 dtex, ni za prodajo na drobno |
5205 31 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, >/= 714.29 dtex, ni za prodajo na drobno |
5205 32 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, 714.29 > dtex >/ = 232.56, ni za prodajo na drobno |
5205 33 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, 232.56 > dtex >/ = 192,31, ni za prodajo na drobno |
5205 34 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, 192.31 > dtex >/ = 125, ni za prodajo na drobno |
5205 35 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, < 125 dtex, ni za prodajo na drobno |
5205 41 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, >/= 714.29 dtex, ni za prodajo na drobno |
5205 42 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, 714.29 > dtex >/= 232.56, ni za prodajo na drobno |
5205 43 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, 232.56 > dtex >/= 192,31, ni za prodajo na drobno |
5205 44 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, 192.31 > dtex >/= 125, ni za prodajo na drobno |
5205 45 |
Bombažna preja, >/=85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, < 125 dtex, ni za prodajo na drobno |
5206 11 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, >/= 714.29 dtex, ni za prodajo na drobno |
5206 12 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, 714.29 > dtex >/= 232.56, ni za prodajo na drobno |
5206 13 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, 232.56 > dtex >/= 192,31, ni za prodajo na drobno |
5206 14 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, 192.31 > dtex >/= 125, ni za prodajo na drobno |
5206 15 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz nečesanih vlaken, < 125 dtex, ni za prodajo na drobno |
5206 21 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, >/= 714.29, ni za prodajo na drobno |
5206 22 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, 714.29 > dtex >/= 232.56, ni za prodajo na drobno |
5206 23 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, 232.56 > dtex >/= 192,31, ni za prodajo na drobno |
5206 24 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, 192.31 > dtex >/= 125, ni za prodajo na drobno |
5206 25 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, enojna, iz česanih vlaken, < 125 dtex, ni za prodajo na drobno |
5206 31 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, >/= 714.29 dtex, ni za prodajo na drobno |
5206 32 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, 714.29 > dtex >/= 232.56, ni za prodajo na drobno |
5206 33 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, 232.56 > dtex >/= 192,31, ni za prodajo na drobno |
5206 34 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, 192.31 > dtex >/= 125, ni za prodajo na drobno |
5206 35 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz nečesanih vlaken, < 125 dtex, ni za prodajo na drobno |
5206 41 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, >/= 714.29 dtex, ni za prodajo na drobno |
5206 42 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, 714.29 > dtex >/= 232.56, ni za prodajo na drobno |
5206 43 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, 232.56 > dtex >/= 192,31, ni za prodajo na drobno |
5206 44 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, 192.31 > dtex >/= 125, ni za prodajo na drobno |
5206 45 |
Bombažna preja, <85 % bombaža po teži, večnitna, iz česanih vlaken, < 125 dtex, ni za prodajo na drobno |
5207 10 |
Bombažna preja (razen sukanca za šivanje) >/ =85 % bombaža po teži, za prodajo na drobno, |
5207 90 |
Bombažna preja (razen sukanca za šivanje) <85 % bombaža po teži, za prodajo na drobno |
5208 11 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, manj kot 100 g/m2, nebeljene |
5208 12 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, >100 g/m2 do 200 g/m2, nebeljene |
5208 13 |
Bombažne keper tkanine, >/=85 %, manj kot 200 g/m2, nebeljene |
5208 19 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, manj kot 200 g/ m2, nebeljene, druge |
5208 21 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, manj kot 100 g/m2, beljene |
5208 22 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, >100 g/m2 do 200 g/m2, beljene |
5208 23 |
Bombažne keper tkanine, >/=85 %, manj kot 200 g/m2, beljene |
5208 29 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, manj kot 200 g/ m2, beljene, druge |
5208 31 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, manj kot 100 g/m2, barvane |
5208 32 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, >100 g/m2 do 200 g/m2, barvane |
5208 33 |
Bombažne keper tkanine , >/=85 %, manj kot 200 g/m2, barvane |
5208 39 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, manj kot 200 g/ m2, barvane, druge |
5208 41 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, manj kot 100 g/m2, iz barvane preje |
5208 42 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, >100 g/m2 do 200 g/m2, iz barvane preje |
5208 43 |
Bombažne keper tkanine , >/=85 %, manj kot 200 g/m2, iz barvane preje |
5208 49 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, manj kot 200 g/ m2, iz barvane preje, druge |
5208 51 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, manj kot 100 g/m2, tiskane |
5208 52 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/ =85 %, >100 g/m2 do 200 g/m2, tiskane |
5208 53 |
Bombažne keper tkanine , >/=85 %, manj kot 200 g/m2, tiskane |
5208 59 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, manj kot 200 g/ m2, tiskane, druge |
5209 11 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/=85 %, več kot 200 g/m2, nebeljene |
5209 12 |
Bombažne keper tkanine , >/=85 %, več kot 200 g/m2, nebeljene |
5209 19 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/ m2, nebeljene, druge |
5209 21 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/=85 %, več kot 200 g/m2, beljene |
5209 22 |
Bombažne keper tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/m2, beljene |
5209 29 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/ m2, beljene, druge |
5209 31 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/=85 %, več kot 200 g/m2, barvane |
5209 32 |
Bombažne keper tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/m2, barvane |
5209 39 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/m2, barvane, druge |
5209 41 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/=85 %, več kot 200 g/m2, iz barvane preje |
5209 42 |
Denim bombažne tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/m2 |
5209 43 |
Bombažne keper tkanine, razen denim tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/m2, iz barvane preje |
5209 49 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/m2, iz barvane preje, druge |
5209 51 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, >/=85 %, več kot 200 g/m2, tiskane |
5209 52 |
Bombažne keper tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/m2, tiskane |
5209 59 |
Bombažne tkanine, >/=85 %, več kot 200 g/ m2, tiskane, druge |
5210 11 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sintetičnimi vlakni, manj kot 200 g/m2, nebeljene |
5210 12 |
Bombažne keper tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200 g/m2, nebeljene |
5210 19 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, </=200 g/m2, nebeljene, druge |
5210 21 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200/m2, beljene |
5210 22 |
Bombažne keper tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200 g/m2, beljene |
5210 29 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, </=200 g/m2, beljene, druge |
5210 31 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200/m2, barvane |
5210 32 |
Bombažne keper tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200 g/m2, barvane |
5210 39 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, </= 200 g/m2, barvane, druge |
5210 41 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200/m2, iz barvane preje |
5210 42 |
Bombažne keper tkanine , <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200 g/m2, iz barvane preje |
5210 49 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, </= 200 g/m2, iz barvane preje, druge |
5210 51 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200/m2, tiskane |
5210 52 |
Bombažne keper tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, manj kot 200 g/m2, tiskane |
5210 59 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, </= 200 g/m2, tiskane, druge |
5211 11 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, nebeljene |
5211 12 |
Bombažne keper tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, nebeljene |
5211 19 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, nebeljene, drage |
5211 21 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, beljene |
5211 22 |
Bombažne keper tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, beljene |
5211 29 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, beljene, druge |
5211 31 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, barvane |
5211 32 |
Bombažne keper tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, barvane |
5211 39 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, barvane, druge |
5211 41 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, iz barvane preje |
5211 42 |
Denim bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2 |
5211 43 |
Bombažne keper tkanine razen denima, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, >200 g/m2, iz barvane preje |
5211 49 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, >200 g/m2, iz barvane preje, druge |
5211 51 |
Bombažne tkanine platnenega prepleta, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, tiskane |
5211 52 |
Bombažne keper tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, tiskane |
5211 59 |
Bombažne tkanine, <85 %, mešane z umetnimi ali sint. vlakni, več kot 200 g/m2, tiskane, druge |
5212 11 |
Drage bombažne tkanine, teže do 200 g/m2, nebeljene |
5212 12 |
Drage bombažne tkanine, teže do 200 g/m2, beljene |
5212 13 |
Drage bombažne tkanine, teže do 200 g/m2, barvane |
5212 14 |
Drage bombažne tkanine, </= 200 g/m2, iz barvane preje |
5212 15 |
Drage bombažne tkanine, teže do 200 g/m2, tiskane |
5212 21 |
Drage bombažne tkanine, teže nad 200 g/m2, nebeljene |
5212 22 |
Drage bombažne tkanine, teže nad 200 g/m2, beljene |
5212 23 |
Drage bombažne tkanina, teže nad 200 g/m2, barvana |
5212 24 |
Drage bombažne tkanine, >200 g/m2, iz barvane preje |
5212 25 |
Drage bombažne tkanine, teže nad 200 g/m2, tiskane |
Pogl. 53 |
Druga rastlinska tekstilna vlakna; papirna preja in tkanine iz papirne preje |
5306 10 |
Lanena preja, enojna |
5306 20 |
Lanena preja, večnitna (dvojna) ali pramenska |
5307 10 |
Preja iz jute ali dragih tekstilnih vlaken iz ličja, enojna |
5307 20 |
Preja iz jute ali dragih tekstilnih vlaken iz ličja, večnitna (dvojna) ali pramenska |
5308 20 |
Preja iz konoplje |
5308 90 |
Preja iz dragih rastlinskih tekstilnih vlaken |
5309 11 |
Lanene tkanine, ki vsebujejo 85 % ali več lanu po teži, nebeljene ali beljene |
5309 19 |
Lanene tkanine, ki vsebujejo 85 % ali več lanu po teži, razen nebeljene ali beljene |
5309 21 |
Lanene tkanine, ki vsebujejo <85 % lanu po teži, nebeljene ali beljene |
5309 29 |
Lanene tkanine, ki vsebujejo <85 % lanu po teži, razen nebeljene ali beljene |
5310 10 |
Tkanine iz jute ali dragih tekstilnih vlaken iz ličja, nebeljene |
5310 90 |
Tkanine iz jute ali dragih tekstilnih vlaken iz ličja, razen nebeljene |
5311 00 |
Tkanine iz dragih rastlinskih tekstilnih vlaken; tkanine iz papirne preje |
Pogl. 54 |
Filamenti iz umetnih ali sintetičnih vlaken |
5401 10 |
Sukanec za šivanje iz sintetičnih filamentov |
5401 20 |
Sukanec za šivanje iz umetnih filamentov |
5402 10 |
Preja velike jakosti (razen sukanca za šivanje) iz najlona/dragih poliamidov, ni za prodajo na drobno |
5402 20 |
Preja velike jakosti iz poliestrov, ni za prodajo na drobno |
5402 31 |
Teksturirana preja, draga, iz najlona/dragih poliamidov, </=50 tex na eno nit, ni za prodajo na drobno |
5402 32 |
Teksturirana preja, druga, iz vlaken najlona/ drugih poliamidov, >50 tex, ni za prodajo na drobno |
5402 33 |
Teksturirana preja, draga, iz poliestra, ni za prodajo na drobno |
5402 39 |
Teksturirana preja iz sintetičnih filamentov, ni za prodajo na drobno |
5402 41 |
Draga preja iz najlona ali dragih poliamidov, enojna, nesukana, ni za prodajo na drobno |
5402 42 |
Draga preja iz poliestrov, deloma orientiranih, enojna, ni za prodajo na drobno |
5402 43 |
Draga preja iz poliestrov, enojna, nesukana, ni za prodajo na drobno |
5402 49 |
Draga preja iz sintetičnih filamentov, enojna, nesukana, ni za prodajo na drobno |
5402 51 |
Draga preja iz najlona ali dragih poliamidov, enojna, >50 zavojev/m, ni za prodajo na drobno |
5402 52 |
Draga preja iz poliestra, enojna, >50 zavojev/m, ni za prodajo na drobno |
5402 59 |
Draga preja iz sintetičnih filamentov, enojna, >50 navojev/m, ni za prodajo na drobno |
5402 61 |
Draga preja iz najlona ali dragih poliamidov, večnitna, ni za prodajo na drobno |
5402 62 |
Draga preja iz poliestra, večnitna, ni za prodajo na drobno |
5402 69 |
Draga preja iz sintetičnih filamentov, večnitna, ni za prodajo na drobno |
5403 10 |
Preja visoke jakosti (razen sukanca za šivanje), iz viskoznega rajona, ni za prodajo na drobno |
5403 20 |
Teksturirana preja, draga, iz umetnih filamentov, ni za prodajo na drobno |
5403 31 |
Draga preja iz viskoznega rajona, enojna, nesukana, ni za prodajo na drobno |
5403 32 |
Draga preja iz viskoznega rajona, enojna, >120 zavojev na m, ni za prodajo na drobno |
5403 33 |
Draga preja iz celuloznega acetata, enojna, ni za prodajo na drobno |
5403 39 |
Draga preja iz umetnih filamentov, enojna, ni za prodajo na drobno |
5403 41 |
Draga preja iz viskoznega rajona, večnitna, ni za prodajo na drobno |
5403 42 |
Draga preja iz celuloznega acetata, večnitna, ni za prodajo na drobno |
5403 49 |
Draga preja iz umetnih filamentov, večnitna, ni za prodajo na drobno |
5404 10 |
Sintetični monofilamenti, >/=67 dtex, katerih dimenzija prečnega prereza ne presega 1 mm |
5404 90 |
Trakovi in podobno iz sintetičnega tekst, materiala, vidne širine do 5 mm |
5405 00 |
Umetni monofilamenti, 67 dtex, katerih dimenzija prečnega prereza ne presega 1 mm; trakovi iz umetnega teks. materiala vidne šir. </= 5 mm |
5406 10 |
Preja iz sintetičnih filamentov (razen sukanca za šivanje), za prodajo na drobno |
5406 20 |
Preja iz umetnih filamentov (razen sukanca za šivanje), za prodajo na drobno |
5407 10 |
Tkanine iz preje velike jakosti iz najlona ali drugih poliamidov/poliestra |
5407 20 |
Tkanine dobljene iz trakov/podobnih sintetičnih teks. materialov |
5407 30 |
Tkanine, predvidene v 9. opombi v XI oddelku (plasti paralelne sintetične teks. preje) |
5407 41 |
Drage tkanine, >/=85 % iz najlona/dragih poliamidov, nebeljene ali beljene |
5407 42 |
Drage tkanine, >/=85 % iz najlona/dragih poliamidov, barvane |
5407 43 |
Drage tkanine, >/=85 % iz najlona/dragih poliamidov, iz barvane preje |
5407 44 |
Drage tkanine, >/=85 % iz najlona/dragih poliamidov, tiskane |
5407 51 |
Drage tkanine, >/=85 % iz teksturiranih poliestrskih filametov, nebeljene ali beljene |
5407 52 |
Drage tkanine, >/=85 % iz tekstur. poliestrskih filamentov, barvane |
5407 53 |
Drage tkanine, >/=85 % iz tekstur. poliestrskih filamentov, iz barvane preje |
5407 54 |
Drage tkanine, >/=85 % iz tekstur. poliestrskih filamentov, tiskane |
5407 60 |
Drage tkanine, >/=85 % iz neteksturiranih poliestrskih filametov |
5407 71 |
Drage tkanine, >/=85 % iz sintetičnih filamentov, beljene ali nebeljene |
5407 72 |
Drage tkanine, >/=85 % iz sintetičnih filamentov, barvane |
5407 73 |
Drage tkanine, >/=85 % iz sintetičnih filamentov, iz barvane preje |
5407 74 |
Drage tkanine, >/=85 % iz sintetičnih filamentov, tiskane |
5407 81 |
Drage tkanine iz sintetičnih filamentov, <85 % mešane z bombažem, nebeljene ali beljene |
5407 82 |
Drage tkanine iz sintetičnih filamentov, <85 % mešane z bombažem, barvane |
5407 83 |
Drage tkanine iz sintetičnih filamentov, <85 % mešane z bombažem, iz barvane preje |
5407 84 |
Drage tkanine iz sintetičnih filamentov, <85 % mešane z bombažem, tiskane |
5407 91 |
Drage tkanine iz sintetičnih filamentov, beljene ali nebeljene |
5407 92 |
Drage tkanine iz sintetičnih filametov, barvane |
5407 93 |
Drage tkanine iz sintetičnih filamentov, iz barvane preje |
5407 94 |
Drage tkanine iz sintetičnih filametov, tiskane |
5408 10 |
Tkanine iz preje visoke jakosti iz viskoznega rajona |
5408 21 |
Drage tkanine, >/=85 % umetnih filamentov ali trakov iz umetnega tekst, materiala, nebeljene ali beljene |
5408 22 |
Drage tkanine, >/=85 % umetnih filamentov ali trakov iz umetnega tekst, materiala, barvane |
5408 23 |
Drage tkanine, >/=85 % umetnih filamentov ali trakov iz umetnega tekst, materiala, iz barvane preje |
5408 24 |
Drage tkanine, >/=85 % umetnih filamentov ali trakov iz umetnega tekst, materiala, tiskane |
5408 31 |
Drage tkanine iz umetnih filamentov, nebeljene ali beljene |
5408 32 |
Drage tkanine iz umetnih filamentov, barvane |
5408 33 |
Drage tkanine iz umetnih filamentov, iz barvane preje |
5408 34 |
Drage tkanine iz umetnih filamentov, tiskane |
Pogl. 55 |
Umetna ali sintetična rezana vlakna |
5501 10 |
Prameni iz sintetičnih filamentov iz najlona ali dragih poliamidov |
5501 20 |
Prameni iz sintetičnih filamentov iz poliestrov |
5501 30 |
Prameni iz sintetičnih filamentov iz akrila ali modakrila |
5501 90 |
Dragi prameni iz sintetičnih filamentov |
5502 00 |
Prameni iz umetnih filamentov |
5503 10 |
Sintetična rezana vlakna iz najlona ali dragih poliamidov, nemikana ali nečesana |
5503 20 |
Sintetična rezana vlakna iz poliestrov, nemikana ali nečesana |
5503 30 |
Sintetična rezana vlakna iz akrilov ali modakrilov, nemikana ali nečesana |
5503 40 |
Sintetična rezana vlakna iz polipropilena, nemikana ali nečesana |
5503 90 |
Draga sintetična rezana vlakna, nemikana ali nečesana |
5504 10 |
Umetna rezana vlakna iz viskoze, nemikana ali nečesana |
5504 90 |
Umetna rezana vlakna, razen viskoze, nemikana ali nečesana |
5505 10 |
Odpadki iz sintetičnih vlaken |
5505 20 |
Odpadki iz umetnih vlaken |
5506 10 |
Sintetična rezana vlakna iz najlona ali dragih poliamidov, mikana ali česana |
5506 20 |
Sintetična rezana vlakna iz poliestrov, mikana ali česana |
5506 30 |
Sintetična rezana vlakna iz akrilov ali modakrilov, mikana ali česana |
5506 90 |
Druga sintetična rezana vlakna, mikana ali česana |
5507 00 |
Umetna rezana vlakna, mikana ali česana |
5508 10 |
Sukanec za šivanje iz sintetičnih rezanih vlaken |
5508 20 |
Sukanec za šivanje iz umetnih rezanih vlaken |
5509 11 |
Preja, >/=85 % najlona ali drugih poliamidnih rezanih vlaken, enojna, ni za prodajo na drobno |
5509 12 |
Preja, >/=85 % najlona ali drugih poliamidnih rezanih vlaken, večnitna, ni za prodajo na drobno, druga |
5509 21 |
Preja, >/=85 % poliestrskih rezanih vlaken, enojna, ni za prodajo na drobno |
5509 22 |
Preja, >/=85 % poliestrskih rezanih vlaken, večnitna, ni za prodajo na drobno |
5509 31 |
Preja, >/=85 % akrilnih/modakrilnih rezanih vlaken, enojna, ni za prodajo na drobno |
5509 32 |
Preja, >/=85 % akrilnih/modakrilnih rezanih vlaken, večnitna, ni za prodajo na drobno, druga |
5509 41 |
Druga preja, >/=85 % drugih sintetičnih rezanih vlaken, enojna, ni za prodajo na drobno |
5509 42 |
Druga preja, >/=85 % drugih sintetičnih rezanih vlaken, večnitna, ni za prodajo |
5509 51 |
Druga preja iz poliestrskih rezanih vlaken, mešana z umetnimi rezanimi vlakni, ni za prodajo na drobno |
5509 52 |
Druga preja iz poliestrskih rezanih vlaken, mešana z volno/fino živalsko dlako, ni za prodajo na drobno |
5509 53 |
Druga preja iz poliestrskih rezanih vlaken, mešana z bombažem, ni za prodajo na drobno |
5509 59 |
Druga preja iz poliestrskih rezanih vlaken, ni za prodajo na drobno |
5509 61 |
Druga preja iz akrilnih rezanih vlaken, mešana z volno/fino živalsko dlako, ni za prodajo na drobno |
5509 62 |
Druga preja iz akrilnih rezanih vlaken, mešana z bombažem, ni za prodajo na drobno |
5509 69 |
Druga preja iz akrilnih rezanih vlaken, ni za prodajo na drobno |
5509 91 |
Druga preja iz sintetičnih rezanih vlaken, mešana z volno/fino živalsko dlako, ni za prodajo na drobno |
5509 92 |
Druga preja iz sintetičnih rezanih vlaken, mešana z bombažem, ni za prodajo na drobno |
5509 99 |
Druga preja iz sintetičnih rezanih vlaken, ni za prodajo na drobno |
5510 11 |
Preja, >/=85 % umetnih rezanih vlaken, enojna, ni za prodajo na drobno |
5510 12 |
Preja, >/=85 % umetnih rezanih vlaken, večnitna, ni za prodajo na drobno |
5510 20 |
Druga preja iz umetnih rezanih vlaken, mešana z volno/fino živalsko dlako, ni za prodajo na drobno |
5510 30 |
Druga preja iz umetnih rezanih vlaken, mešana z bombažem, ni za prodajo na drobno |
5510 90 |
Druga preja iz umetnih rezanih vlaken, ni za prodajo na drobno |
5511 10 |
Preja, >/=85 % sintetičnih rezanih vlaken, razen sukanca za šivanje, za prodajo na drobno |
5511 20 |
Preja, <85 % sintetičnih rezanih vlaken, za prodajo na drobno |
5511 30 |
Preja iz umetnih rezanih vlaken, razen sukanca za šivanje, za prodajo na drobno, |
5512 11 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % poliestrskih rezanih vlaken, nebeljene ali beljene |
5512 19 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % poliestrskih rezanih vlaken, razen nebeljene ali beljene |
5512 21 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % akrilnih rezanih vlaken, nebeljene ali beljene |
5512 29 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % akrilnih rezanih vlaken, razen nebeljene ali beljene |
5512 91 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % sintetičnih rezanih vlaken, nebeljene ali beljene |
5512 99 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % sintetičnih rezanih vlaken, razen nebeljene ali beljene |
5513 11 |
Tkanine v platnenem prepletu iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, nebeljene ali beljene |
5513 12 |
Keper tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, nebeljene ali beljene |
5513 13 |
Tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, nebeljene ali beljene, druge |
5513 19 |
Tkanine iz drugih sint. rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, nebeljene ali beljene |
5513 21 |
Tkanine v platnenem prepletu iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, barvane |
5513 22 |
Keper tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, barvane |
5513 23 |
Tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, barvane, druge |
5513 29 |
Tkanine iz drugih sint. rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, barvane |
5513 31 |
Tkanine v platnenem prepletu iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, iz barvane preje |
5513 32 |
Keper tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, iz barvane preje |
5513 33 |
Tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, iz barvane preje, druge |
5513 39 |
Tkanine iz drugih sint. rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, iz barvane preje |
5513 41 |
Tkanine v platnenem prepletu iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, tiskane |
5513 42 |
Keper tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, tiskane |
5513 43 |
Tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, tiskane, druge |
5513 49 |
Tkanine iz drugih sint. rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, </=170 g/m2, tiskane |
5514 11 |
Tkanine v platnenem prepletu iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, nebeljene ali beljene |
5514 12 |
Keper tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, nebeljene ali beljene |
5514 13 |
Tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, nebeljene ali beljene, druge |
5514 19 |
Tkanine iz drugih sint. rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, nebeljene/ beljene |
5514 21 |
Tkanine v platnenem prepletu iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, barvane |
5514 22 |
Keper tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, barvane |
5514 23 |
Tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, barvane, druge |
5514 29 |
Tkanine iz drugih sint. rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, barvane |
5514 31 |
Tkanine v platnenem prepletu iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, iz barvane preje |
5514 32 |
Keper tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, iz barvane preje |
5514 33 |
Tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, iz barvane preje, druge |
5514 39 |
Tkanine iz drugih sint. rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, iz barvane preje |
5514 41 |
Tkanine v platnenem prepletu iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, tiskane |
5514 42 |
Keper tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, tiskane |
5514 43 |
Tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, tiskane, druge |
5514 49 |
Tkanine iz drugih sint. rezanih vlaken, <85 %, mešane z bombažem, >170 g/m2, tiskane |
5515 11 |
Druge tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, mešane z rezanimi vlakni iz viskoznega rajona |
5515 12 |
Druge tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, mešane z umetnimi vlakni |
5515 13 |
Druge tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken, mešane z volno/fino živalsko dlako |
5515 19 |
Druge tkanine iz poliestrskih rezanih vlaken |
5515 21 |
Druge tkanine iz akrilnih rezanih vlaken, mešane z umetnimi filamenti |
5515 22 |
Druge tkanine iz akrilnih rezanih vlaken, mešane z volno/fino živalsko dlako |
5515 29 |
Druge tkanine iz akrilnih ali modakrilnih rezanih filamentov |
5515 91 |
Druge tkanine iz drugih sintetičnih rezanih vlaken, mešane z umetnimi filamenti |
5515 92 |
Druge tkanine iz drugih sintetičnih rezanih vlaken, mešane z volno/fino živalsko dlako |
5515 99 |
Druge tkanine iz drugih sintetičnih rezanih vlaken, druge |
5516 11 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % umetnih rezanih vlaken, nebeljene/beljene |
5516 12 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % umetnih rezanih vlaken, barvane |
5516 13 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % umetnih rezanih vlaken, barvane preje |
5516 14 |
Tkanine, ki vsebujejo >/=85 % umetnih rezanih vlaken, tiskane |
5516 21 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 %, mešane z umetnimi filamenti, nebeljene/beljene |
5516 22 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 %, mešane z umetnimi filamenti, barvane |
5516 23 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 %, mešane z umetnimi filamenti, iz barvane preje |
5516 24 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 %, mešane z umetnimi filamenti, tiskane |
5516 31 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 %, mešane z volno/fino živalsko dlako, nebeljene/ beljene |
5516 32 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 %, mešane z volno/fino živalsko dlako, barvane |
5516 33 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 %, mešane z volno/fino živalsko dlako, iz barvane preje |
5516 34 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 %, mešane z volno/fino živalsko dlako, tiskane |
5516 41 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 % mešane z bombažem, nebeljene/beljene |
5516 42 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 % mešane z bombažem, barvane |
5516 43 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 % mešane z bombažem, iz barvane preje |
5516 44 |
Tkanine iz umetnih rezanih vlaken, <85 % mešane z bombažem, tiskane |
5516 91 |
Druge tkanine iz umetnih rezanih vlaken, nebeljene/beljene |
5516 92 |
Druge tkanine iz umetnih rezanih vlaken, barvane |
5516 93 |
Druge tkanine iz umetnih rezanih vlaken, iz barvane preje |
5516 94 |
Druge tkanine iz umetnih rezanih vlaken, tiskane |
Pogl. 56 |
Vata, klobučevina in netkani materiali; preje, vrvi, motvozi itd. |
5601 10 |
Sanitarni izdelki iz vate iz tekst, materialov, npr. sanitarne brisače in tamponi |
5601 21 |
Vata iz bombaža in izdelki iz vate, razen sanitarnih izdelkov |
5601 22 |
Vata iz umetnih ali sintetičnih vlaken in izdelki iz nje, razen sanitarnih izdelkov |
5601 29 |
Vata iz drugih tekst, materialov in izdelki iz nje, razen sanitarnih izdelkov |
5601 30 |
Tekstilni kosmiči in prah in noppe |
5602 10 |
Iglana klobučevina in tkanine, dobljene s prepletom vlaken iz „stich-bonded“ tkanine |
5602 21 |
Klobučevina iz volne ali fine živalske dlake, neimpregnirana, neprevlečena, neprekrita itd, razen iglave klobučevine |
5602 29 |
Klobučevina iz drugih tekstilnih materialov, neimpregnirana, neprevlečena, neprekrita itd, razen iglave klobučevine |
5602 90 |
Klobučevina iz tekstilnih materialov,druga |
5603 00 |
Netkani tekstil, vštevši impregniran, prevlečen, prekrit ali laminiran |
5604 10 |
Niti in kord iz gume, prekriti s tekstilnim materialom |
5604 20 |
Preja velike jakosti iz poliestra, najlona in drugih poliamidov, viskoznega rajona, prevlečena itd. |
5604 90 |
Tekstilna preja, trakovi ipd. impregnirani, prevlečeni/prekriti z gumo ali plastično maso, druga |
5605 00 |
Metalizirana preja, tekstilna preja, kombinirana s kovino v obliki niti, trakov/prahu |
5606 00 |
Posukana preja, druga; ženiljska preja; efektno vozličasta preja |
5607 10 |
Vrvi, motvozi, konopi in prameni iz jute ali drugih tekstilnih vlaken iz ličja |
5607 21 |
Vrvi za vezanje ali strojno vezanje iz sisala in drugih tekstilnih vlaken iz rodu agave |
5607 29 |
Vrvi druge, motvozi, konopi in prameni iz sisalovih tekst, vlaken |
5607 30 |
Vrvi druge, motvozi, konopi in prameni iz abake ali drugih trdih (listnih) vlaken |
5607 41 |
Vrvi za vezanje ali strojno vezanje iz polietilena ali polipropilena |
5607 49 |
Vrvi, motvozi, konopi in prameni iz polietilena ali polipropilena, drugi |
5607 50 |
Vrvi, motvozi, konopi in prameni iz drugih sintetičnih vlaken |
5607 90 |
Vrvi, motvozi, konopi in prameni iz drugih materialov |
5608 11 |
Zgotovljene ribiške mreže iz umetnih ali sintetičnih tekst. materialov |
5608 19 |
Vozlani mrežasti izdelki iz motvozov, vrvi ali konopov in druge zgotovljene mreže iz umetnih ali sintetičnih tekst, materialov |
5608 90 |
Vozlani mrežasti izdelki iz motvozov, vrvi ali konopov in druge zgotovljene mreže iz drugih tekstilnih materialov |
5609 00 |
Izdelki iz preje, trakov, vrvi, motvozov, konopov in pramenov, drugi |
Pogl. 57 |
Preproge in druga tekstilna talna prekrivala |
5701 10 |
Preproge iz volne ali fine živalske dlake, vozlane |
5701 90 |
Preproge iz drugih tekstilnih materialov, vozlane |
5702 10 |
„Kelim“, „Šumak“, „Karamani“ in podobne ročno tkane preproge |
5702 20 |
Talna prekrivala iz kokosovih vlaken |
5702 31 |
Druge preproge iz volne/fine živalske dlake, tkane, s florom, nedokončane |
5702 32 |
Druge preproge iz umetnih ali sintetičnih tekst, materialov, tkane, s florom, nedokončane |
5702 39 |
Druge preproge iz drugih tekstilnih materialov, tkane, s florom, nedokončane |
5702 41 |
Druge preproge iz volne/fine živalske dlake, tkane, s florom, dokončane |
5702 42 |
Druge preproge iz umetnih ali sintetičnih tekst, materialov, tkane, s florom, dokončane |
5702 49 |
Druge preproge iz drugih tekst, materialov, tkane, s florom, dokončane |
5702 51 |
Druge preproge iz volne ali iz fine živalske dlake, brez flora, nedokončane |
5702 52 |
Druge preproge iz umetnih ali sintetičnih tekstilnih materialov, brez flora, nedokončane |
5702 59 |
Druge preproge iz drugih tekstilnih materialov, brez flora, nedokončane |
5702 91 |
Druge preproge iz volne ali fine živalske dlake, brez flora, dokončane |
5702 92 |
Druge preproge iz umetnih ali sintetičnih tekstilnih materialov, brez flora, dokončane |
5702 99 |
Druge preproge iz drugih tekstilnih materialov, brez flora, dokončane |
5703 10 |
Preproge iz volne ali fine živalske dlake, taftirane |
5703 20 |
Preproge iz najlona ali drugih poliamidov, taftirane |
5703 30 |
Preproge iz drugih umetnih ali sintetičnih tekstilnih materialov, taftirane |
5703 90 |
Preproge iz drugih tekstilnih materialov, taftirane |
5704 10 |
Plošče iz klobučevine iz tekstilnih materialov, površine do 0,3 m2 |
5704 90 |
Preproge iz klobučevine iz tekstilnih materialov, druge |
5705 00 |
Druge preproge in druga tekstilna talna pokrivala |
Pogl. 58 |
Specialne tkanine, taftirane tkanine; čipke; tapiserije itd. |
5801 10 |
Tkanine s florom iz volne/fine živalske dlake, razen frotirja in ozkih tkanin |
5801 21 |
Tkanine z nerazrezanim florom na votku, razen frotirja in ozkih tkanin |
5801 22 |
Rebrast zamet iz bombaža, razen ozkih tkanin |
5801 23 |
Druge tkanine z nerazrezanim florom na votku iz bombaža |
5801 24 |
Tkanine z nerazrezanim florom na osnovi, iz bombaža, razen frotirja in ozkih tkanin |
5801 25 |
Tkanine z razrezanim florom na osnovi, iz bombaža, razen frotirja in ozkih tkanin |
5801 26 |
Ženiljske bombažne tkanine, razen ozkih tkanin |
5801 31 |
Tkanine z nerazrezanim florom na votku, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, razen frotirja in ozkih tkanin |
5801 32 |
Rebrasti zamet iz umetnih ali sintetičnih vlaken, razen ozkih tkanin |
5801 33 |
Tkanine z razrezanim florom na votku, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, druge |
5801 34 |
Tkanine z nerazrezanim florom na osnovi iz umetnih ali sintetičnih vlaken, razen frotirja in ozkih tkanin |
5801 35 |
Tkanine z razrezanim florom na osnovi iz umetnih ali sintetičnih vlaken, razen frotirja in ozkih tkanin |
5801 36 |
Ženiljska preja iz umetnih ali sintetičnih vlaken, razen ozkih tkanin |
5801 90 |
Tkanine s florom in tkanine iz ženiljske preje iz drugih tekst, materialov, razen frotirja in ozkih tkanin |
5802 11 |
Frotirne tkanine za brisače in podobne frotirne tkanine iz bombaža, razen ozkih tkanin, nebeljene |
5802 19 |
Frotirne tkanine za brisače in podobne frotirne tkanine iz bombaža, razen ozkih tkanin, beljene |
5802 20 |
Frotirne tkanine za brisače in podobne frotirne tkanine iz drugih tekst, materialov, razen ozkih tkanin |
5802 30 |
Tafting tekstilne tkanine, razen proizvodi pod št. 57.03 |
5803 10 |
Bombažna gaza, razen ozkih tkanin |
5803 90 |
Gaza iz drugih tekstilnih materialov, razen ozkih tkanin |
5804 10 |
Til in druge mrežaste tkanine, razen tkane, pletene ali kvačkane tkanine |
5804 21 |
Strojno izdelane čipke iz umetnih ali sintetičnih vlaken v kosu, v trakovih/motivih |
5804 29 |
Strojno izdelane čipke iz drugih tekst, materialov v kosu, v trakovih/motivih |
5804 30 |
Ročno izdelane čipke v kosu, v trakovih/motivih |
5805 00 |
Ročno tkane tapiserije in z iglo izdelane tapiserije, dokončane ali ne |
5806 10 |
Ozke tkanine s florom in ženiljske tkanine |
5806 20 |
Druge ozke tkanine, po teži >/=5 % elastomerne preje/gumiranih niti |
5806 31 |
Druge ozke tkanine iz bombaža |
5806 32 |
Druge ozke tkanine iz umetnih ali sintetičnih vlaken |
5806 39 |
Druge ozke tkanine iz drugih tekstilnih materialov |
5806 40 |
Tkanine, sestavljene samo iz osnove, katere niti so med seboj zlepljene |
5807 10 |
Nalepke, značke in podobni tkani izdelki iz tekstilnih materialov |
5807 90 |
Nalepke, značke in podobni netkani izdelki iz tekstilnih materialov, drugi |
5808 10 |
Pletenice v metraži |
5808 90 |
Okrasna pozamenterija v metraži, razen pletena, rese, pomponi in podobno |
5809 00 |
Tkanine iz kovinske niti/ metalizirane preje za oblačila itd, druge |
5810 10 |
Vezenina brez vidne podlage, v metraži, trakovih ali motivih |
5810 91 |
Druga vezenina, bombažna, v metraži, trakovih ali motivih |
5810 92 |
Druga vezenina iz umetnih ali sintetičnih vlaken, v metraži, trakovih ali motivih |
5810 99 |
Druga vezenina iz drugih tekst, materialov, v metraži, trakovih ali motivih |
5811 00 |
Prešiti tekstilni proizvodi v metraži |
Pogl. 59 |
Impregnirane, prevlečene/prekrite/laminirane tekstilne tkanine itd. |
5901 10 |
Tekstilne tkanine, prevlečene z lepilom, uporabe za zunanjo vezavo knjig |
5901 90 |
Tkanine za kopiranje; kanafas, pripravljen za slikanje; toge tkanine, ki se uporabljajo za klobuke, itd. |
5902 10 |
Kord tkanine za avtomobilske plašče iz preje iz najlona ali drugih poliamidov, velike jakosti |
5902 20 |
Kord tkanine za avtomobilske plašče iz preje iz poliestrov, velike jakosti |
5902 90 |
Kord tkanine za avtomobilske plašče iz preje iz viskoznega rajona, velike jakosti |
5903 10 |
Tekstilne tkanine, impregnirane, prevlečene/ prekrite ali laminirane s PVC, druge |
5903 20 |
Tekstilne tkanine, impregnirane, prevlečene/ prekrite ali laminirane s poliuretanom, druge |
5903 90 |
Tekstilne tkanine, impregnirane, prevlečene/ prekrite ali laminirane s plastično maso, druge |
5904 10 |
Linolej, vštevši rezanega v oblike |
5904 91 |
Talna prekrivala, razen linolej a na podlagi iz iglave klobučevine/netkanega tekstila |
5904 92 |
Talna prekrivala, razen linolej a na podlagi iz drugih tekstilnih materialov |
5905 00 |
Zidne tapete iz tekstila |
5906 10 |
Gumirani tekstilni lepilni trak širine do 20 cm |
5906 91 |
Druge gumirane tekstilne tkanine, pletene ali kvačkane |
5906 99 |
Druge gumirane tekstilne tkanine |
5907 00 |
Impregnirane tekstilne tkanine, prevlečene/ prekrite, druge; platna, slikana za odrske kulise |
5908 00 |
Stenj iz tekstila za svetilke, peči itd; rokavci za plinsko razsvetljavo in cevasto pletene tkanine za rokavice |
5909 00 |
Cevi za črpalke in podobne cevi iz tekstilnih materialov |
5910 00 |
Transmisijski ali tekoči trakovi ali jermeni iz tekstilnega materiala |
5911 10 |
Tekstilne tkanine za oblaganje mikalnikov in podobne tkanine za tehnično uporabo |
5911 20 |
Tkanine za sita, vštevši gotove za neposredno uporabo |
5911 31 |
Tekstilne tkanine za uporabo pri strojih za izdelavo papirja itd. < 650 g/m2 |
5911 32 |
Tekstilne tkanine za uporabo pri strojih za izdelavo papirja itd. >/= 650 g/m2 |
5911 40 |
Tkanine za cejenje in stiskanje, za uporabo v stiskalnicah za olje itd., vštevši tkanine, izdelane iz človeških las |
5911 90 |
Drugi tekstilni proizvodi in artikli za tehnično uporabo |
Pogl. 60 |
Pleteni ali kvačkani materiali |
6001 10 |
Materiali z visokim florom, pleteni ali kvačkani |
6001 21 |
Vozličasti materiali, pleteni ali kvačkani, iz bombaža |
6001 22 |
Vozličasti materiali, pleteni ali kvačkani, iz umetnih ali sintetičnih vlaken |
6001 29 |
Vozličasti materiali, pleteni ali kvačkani, iz drugih tekst, materialov |
6001 91 |
Drug zamet, pliš in material s florom, pleteni ali kvačkani, iz bombaža |
6001 92 |
Drug zamet, pliš in material s florom, pleteni ali kvačkani, iz umetnih ali sintetičnih vlaken |
6001 99 |
Drug zamet, pliš in material s florom, pleteni ali kvačkani, iz drugih tekstilnih materialov |
6002 10 |
Drugi materiali, pleteni ali kvačkani, širina </ =30 cm, >/=5 % elastomerne preje/gumijastih niti |
6002 20 |
Drugi materiali, pleteni ali kvačkani, širina manj kot 30 cm |
6002 30 |
Drugi materiali, pleteni ali kvačkani, širina >30 cm, >/=5 % elastomerne preje/gumijastih niti |
6002 41 |
Drugi materiali, pleteni po osnovi iz volne ali fine živalske dlake |
6002 42 |
Drugi materiali, pleteni po osnovi iz bombaža |
6002 43 |
Drugi materiali, pleteni po osnovi iz umetnih ali sintetičnih vlaken |
6002 49 |
Drugi materiali, pleteni po osnovi iz drugih materialov |
6002 91 |
Drugi materiali, pleteni ali kvačkani, iz volne ali fine živalske dlake |
6002 92 |
Drugi materiali, pleteni ali kvačkani, iz bombaža |
6002 93 |
Dragi materiali, pleteni ali kvačkani, iz umetnih vlaken |
6002 99 |
Dragi materiali, pleteni ali kvačkani, iz dragih materialov |
Pogl. 61 |
Oblačila in pribor za oblačila, pleteni ali kvačkani |
6101 10 |
Moški/deški plašči, anoraki itd, iz volne ali fine živalske dlake, pleteni |
6101 20 |
Moški/deški plašči, anoraki itd, iz bombaža, pleteni |
6101 30 |
Moški/deški plašči, anoraki itd, iz umetnih vlaken ali sintetičnih vlaken, pleteni |
6101 90 |
Moški/deški plašči, anoraki itd, iz dragih tekstilnih materialov, pleteni |
6102 10 |
Ženski/dekliški plašči, anoraki itd, iz volne ali fine živalske dlake, pleteni |
6102 20 |
Ženski/dekliški plašči, anoraki itd, iz bombaža, pleteni |
6102 30 |
Ženski/dekliški plašči, anoraki itd, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pleteni |
6102 90 |
Ženski/dekliški plašči, anoraki itd, iz drugih tekstilnih materialov, pleteni |
6103 11 |
Moške/deške obleke, iz volne ali fine živalske dlake, pletene |
6103 12 |
Moške/deške obleke, iz sintetičnih vlaken, pletene |
6103 19 |
Moške/deške obleke, iz drugih tekstilnih materialov, pletene |
6103 21 |
Moški/deški kompleti, iz volne ali fine živalske dlake, pleteni |
6103 22 |
Moški/deški kompleti, iz bombaža, pleteni |
6103 23 |
Moški/deški kompleti, iz sintetičnih vlaken, pleteni |
6103 29 |
Moški/deški kompleti, iz dragih tekstilnih materialov, pleteni |
6103 31 |
Moške/deške jakne in jopiči, iz volne ali fine živalske dlake, pleteni |
6103 32 |
Moške/deške jakne in jopiči, iz bombaža, pleteni |
6103 33 |
Moške/deške jakne in jopiči, iz sintetičnih vlaken, pleteni |
6103 39 |
Moške/deške jakne in jopiči, iz drugih tekstilnih materialov, pleteni |
6103 41 |
Moške/deške dolge in kratke hlače, iz volne ali fine živalske dlake, pletene |
6103 42 |
Moške/deške dolge in kratke hlače, iz bombaža, pletene |
6103 43 |
Moške/deške dolge in kratke hlače, iz sintetičnih vlaken, pletene |
6103 49 |
Moške/deške dolge in kratke hlače, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6104 11 |
Ženski/dekliški kostimi, iz volne ali fine živalske dlake, pleteni |
6104 12 |
Ženski/dekliški kostimi, iz bombaža, pleteni |
6104 13 |
Ženski/dekliški kostimi, iz sintetičnih vlaken, |
6104 19 |
pleteni Ženski/dekliški kostimi, iz dragih tekstilnih materialov, pleteni |
6104 21 |
Ženski/dekliški kompleti, iz volne ali fine živalske dlake, pleteni |
6104 22 |
Ženski/dekliški kompleti, iz bombaža, pleteni |
6104 23 |
Ženski/dekliški kompleti, iz sintetičnih vlaken, pleteni |
6104 29 |
Ženski/dekliški kompleti, iz drugih tekstilnih materialov, pleteni |
6104 31 |
Ženske/dekliške jakne, iz volne ali fine živalske dlake, pleteni |
6104 32 |
Ženske/dekliške jakne, iz bombaža, pleteni |
6104 33 |
Ženske/dekliške jakne, iz sintetičnih vlaken, pleteni |
6104 39 |
Ženske/dekliške jakne, iz dragih tekstilnih materialov, pleteni |
6104 41 |
Ženske/dekliške obleke, iz volne ali fine živalske dlake, pletene |
6104 42 |
Ženske/dekliške obleke, iz bombaža, pletene |
6104 43 |
Ženske/dekliške obleke, iz sintetičnih vlaken, pletene |
6104 44 |
Ženske/dekliške obleke, iz umetnih vlaken, pletene |
6104 49 |
Ženske/dekliške obleke, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6104 51 |
Ženska/dekliška krila, iz volne ali fine živalske dlake, pletena |
6104 52 |
Ženska/dekliška krila, iz bombaža, pletena |
6104 53 |
Ženska/dekliška krila, iz sintetičnih vlaken, pletena |
6104 59 |
Ženska/dekliška krila, iz drugih tekstilnih materialov, pletena |
6104 61 |
Ženske/dekliške dolge in kratke hlače, iz volne ali fine živalske dlake, pletene |
6104 62 |
Ženske/dekliške dolge in kratke hlače, iz bombaža, pletene |
6104 63 |
Ženske/dekliške dolge in kratke hlače, iz sintetičnih vlaken, pletene |
6104 69 |
Ženske/dekliške dolge in kratke hlače, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6105 10 |
Moške/deške srajce, iz bombaža, pletene |
6105 20 |
Moške/deške srajce, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pletene |
6105 90 |
Moške/deške srajce, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6106 10 |
Ženske/dekliške bluze in srajce, iz bombaža, pletene |
6106 20 |
Ženske/dekliške bluze in srajce, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pletene |
6106 90 |
Ženske/dekliške bluze in srajce, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6107 11 |
Moške/deške dolge in kratke spodnje hlače, iz bombaža, pletene |
6107 12 |
Moške/deške dolge in kratke spodnje hlače, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pletene |
6107 19 |
Moške/deške dolge in kratke spodnje hlače, iz drugih tekstilnih materialov, pletene |
6107 21 |
Moške/deške spalne srajce in pižame, iz bombaža, pletene |
6107 22 |
Moške/deške spalne srajce in pižame, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pletene |
6107 29 |
Moške/deške spalne srajce in pižame, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6107 91 |
Moški/deški kopalni plašči, domače halje itd, iz bombaža, pleteni |
6107 92 |
Moški/deški kopalni plašči, domače halje itd, iz umetnih vlaken, pleteni |
6107 99 |
Moški/deški kopalni plašči in domače halje itd, iz dragih tekstilnih materialov, pletena |
6108 11 |
Ženske/dekliške spodnje hlače in spodnja krila, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pletene |
6108 19 |
Ženske/dekliške spodnje hlače in spodnja krila, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6108 21 |
Ženske/dekliške spodnje hlače, iz bombaža, pletene |
6108 22 |
Ženske/dekliške spodnje hlače, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pletene |
6108 29 |
Ženske/dekliške spodnje hlače, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6108 31 |
Ženske/dekliške spalne srajce in pižame, iz bombaža, pletene |
6108 32 |
Ženske/dekliške spalne srajce in pižame, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pletene |
6108 39 |
Ženske/dekliške spalne srajce in pižame, iz drugih tekstilnih materialov, pletene |
6108 91 |
Ženski/dekliški kopalni plašči, domače halje itd, iz bombaža, pleteni |
6108 92 |
Ženski/dekliški kopalni plašči, domače halje itd, iz umetnih vlaken, pleteni |
6108 99 |
Ženski/dekliški kopalni plašči in domače halje itd, iz dragih tekstilnih materialov, pleteni |
6109 10 |
Majice s kratkimi rokavi, majice in drage spodnje majice, iz bombaža, pletene |
6109 90 |
Majice s kratkimi rokavi, majice in drage spodnje majice, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6110 10 |
Puloverji, jope in podobni proizvodi iz volne ali fine živalske dlake, pleteni |
6110 20 |
Puloverji, jope in podobni proizvodi iz bombaža, pleteni |
6110 30 |
Puloverji, jope in podobni proizvodi iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pleteni |
6110 90 |
Puloverji, jope in podobni proizvodi iz dragih tekstilnih materialov, pleteni |
6111 10 |
Oblačila in pribor za oblačila, za dojenčke, iz volne ali fine živalske dlake, pletena |
6111 20 |
Oblačila in pribor za oblačila, za dojenčke, iz bombaža, pletena |
6111 30 |
Oblačila in pribor za oblačila, za dojenčke, iz sintetičnih vlaken, pletena |
6111 90 |
Oblačila in pribor za oblačila, za dojenčke, iz drugih tekstilnih materialov, pletena |
6112 11 |
Trenirke iz bombaža, pletene |
6112 12 |
Trenirke iz sintetičnih vlaken, pletene |
6112 19 |
Trenirke iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6112 20 |
Smučarske obleke, iz tekstilnih materialov, pletene |
6112 31 |
Moške/deške kopalne hlačke, iz sintetičnih vlaken, pletene |
6112 39 |
Moške/deške kopalne hlačke, iz dragih tekstilnih materialov, pletene |
6112 41 |
Ženske/dekliške kopalne hlačke in obleke, iz sintetičnih vlaken, pletene |
6112 49 |
Ženske/dekliške kopalne hlačke in obleke, iz drugih tekstilnih materialov, pletene |
6113 00 |
Oblačila iz impregniranega, prevlečenega, prekritega ali laminatnega pletenega materiala |
6114 10 |
Draga oblačila iz volne ali fine živalske dlake, pletena |
6114 20 |
Draga oblačila iz bombaža, pletena |
6114 30 |
Draga oblačila iz umetnih ali sintetičnih vlaken, pletena |
6114 90 |
Draga oblačila iz dragih tekstilnih materialov, pletena |
6115 11 |
Hlačne nogavice iz sintetičnih prej <67 dtex / enojna preja, pletene |
6115 12 |
Hlačne nogavice iz sintetičnih prej >/=67 dtex / enojna preja, pletene |
6115 19 |
Hlačne nogavice iz drugih tekstilnih materialov, pletene |
6115 20 |
Ženske dolge nogavice in dokolenke, iz tekstilne preje <67 dtex / enojna preja, pletene |
6115 91 |
Drage nogavice, iz volne ali fine živalske dlake, pletene |
6115 92 |
Drage nogavice, iz bombaža, pletene |
6115 93 |
Drage nogavice iz sintetičnih vlaken, pletene |
6115 99 |
Drage nogavice iz drugih tekstilnih materialov, pletene |
6116 10 |
Rokavice impregnirane, prevlečene ali prekrite s plastično maso ali gumo, pletene |
6116 91 |
Rokavice, drage, palčniki in polrokavice, iz volne ali fine živalske dlake, pletene |
6116 92 |
Rokavice, drage, palčniki in polrokavice, iz bombaža, pletene |
6116 93 |
Rokavice, drage, palčniki in polrokavice, iz sintetičnih vlaken, pletene |
6116 99 |
Rokavice, drage, palčniki in polrokavice, iz drugih tekstilnih materialov, pletene |
6117 10 |
Šali, rute, tančice in podobno, iz tekstilnih materialov, pleteni |
6117 20 |
Kravate in metuljčki, iz tekstilnih materialov, pleteni |
6117 80 |
Pribor za oblačila, drag, iz tekstilnih materialov, pleteni |
6117 90 |
Deli za pribor za oblačila iz tekst, materialov, pleteni |
Pogl. 62 |
Oblačila in pribor za oblačila, nepleteni ali kvačkani |
6201 11 |
Moški/deški plašči in podobni proizvodi, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6201 12 |
Moški/deški plašči in podobni proizvodi, iz bombaža, nepleteni |
6201 13 |
Moški/deški plašči in podobni proizvodi, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepleteni |
6201 19 |
Moški/deški anoraki in podobni proizvodi, iz drugih tekstilnih materialov, nepleteni |
6201 91 |
Moški/deški anoraki in podobni proizvodi, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6201 92 |
Moški/deški anoraki in podobni proizvodi, iz bombaža, nepleteni |
6201 93 |
Moški/deški anoraki in podobni proizvodi, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepleteni |
6201 99 |
Moški/deški plašči in podobni proizvodi, iz drugih tekstilnih materialov, nepleteni |
6202 11 |
Ženski/dekliški plašči in podobni proizvodi, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6202 12 |
Ženski/dekliški plašči in podobni proizvodi, iz bombaža, nepleteni |
6202 13 |
Ženski/dekliški plašči in podobni proizvodi, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepleteni |
6202 19 |
Ženski/dekliški plašči in podobni proizvodi, iz dragih tekstilnih materialov, nepleteni |
6202 91 |
Ženski/dekliški anoraki in podobni proizvodi, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6202 92 |
Ženski/dekliški anoraki in podobni proizvodi, iz bombaža, nepleteni |
6202 93 |
Ženski/dekliški anoraki in podobni proizvodi, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepleteni |
6202 99 |
Ženski/dekliški anoraki in podobni proizvodi, iz dragih tekstilnih materialov, nepleteni |
6203 11 |
Moške/deške obleke, iz volne ali fine živalske dlake, nepletene |
6203 12 |
Moške/deške obleke, iz sintetičnih vlaken, nepletene |
6203 19 |
Moške/deške obleke, iz drugih tekstilnih materialov, nepletene |
6203 21 |
Moški/deški kompleti, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6203 22 |
Moški/deški kompleti, iz bombaža, nepleteni |
6203 23 |
Moški/deški kompleti, iz sintetičnih vlaken, nepleteni |
6203 29 |
Moški/deški kompleti, iz dragih tekstilnih materialov, nepleteni |
6203 31 |
Moške/deške jakne in jopiči, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6203 32 |
Moške/deške jakne in jopiči, iz bombaža, nepleteni |
6203 33 |
Moške/deške jakne in jopiči, iz sintetičnih vlaken, nepleteni |
6203 39 |
Moški/deški suknjiči in blazerji, iz dragih tekstilnih materialov, nepleteni |
6203 41 |
Moške/deške dolge in kratke hlače, iz volne ali fine živalske dlake, nepletene |
6203 42 |
Moške/deške dolge in kratke hlače, iz bombaža, nepletene |
6203 43 |
Moške/deške dolge in kratke hlače, iz sintetičnih vlaken, nepletene |
6203 49 |
Moške/deške dolge in kratke hlače, iz dragih tekstilnih materialov, nepletene |
6204 11 |
Ženski/dekliški kostimi, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6204 12 |
Ženski/dekliški kostimi, iz bombaža, nepleteni |
6204 13 |
Ženski/dekliški kostimi, iz sintetičnih vlaken, nepleteni |
6204 19 |
Ženski/dekliški kostimi, iz dragih tekstilnih materialov, nepleteni |
6204 21 |
Ženski/dekliški kompleti, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6204 22 |
Ženski/dekliški kompleti, iz bombaža, nepleteni |
6204 23 |
Ženski/dekliški kompleti, iz sintetičnih vlaken, nepleteni |
6204 29 |
Ženski/dekliški kompleti, iz drugih tekstilnih materialov, nepleteni |
6204 31 |
Ženske/dekliške jakne, iz volne ali fine živalske dlake, nepletene |
6204 32 |
Ženske/dekliške jakne, iz bombaža, nepletene |
6204 33 |
Ženske/dekliške jakne, iz sintetičnih vlaken, nepletene |
6204 39 |
Ženske/dekliške jakne, iz dragih tekstilnih materialov, nepletene |
6204 41 |
Ženske/dekliške obleke, iz volne ali fine živalske dlake, nepletene |
6204 42 |
Ženske/dekliške obleke, iz bombaža, nepletene |
6204 43 |
Ženske/dekliške obleke, iz sintetičnih vlaken, nepletene |
6204 44 |
Ženske/dekliške obleke iz umetnih vlaken, nepletene |
6204 49 |
Ženske/dekliške obleke, iz dragih tekstilnih materialov, nepletene |
6204 51 |
Ženska/dekliška krila, iz volne ali fine živalske dlake, nepletena |
6204 52 |
Ženska/dekliška krila, iz bombaža, nepletena |
6204 53 |
Ženska/dekliška krila, iz sintetičnih vlaken, nepletena |
6204 59 |
Ženska/dekliška krila, iz drugih tekstilnih materialov, nepletena |
6204 61 |
Ženske/dekliške dolge in kratke hlače, iz volne ali fine živalske dlake, nepletene |
6204 62 |
Ženske/dekliške dolge in kratke hlače, iz bombaža, nepletene |
6204 63 |
Ženske/dekliške dolge in kratke hlače, iz sintetičnih vlaken, nepletene |
6204 69 |
Ženske/dekliške dolge in kratke hlače, iz dragih tekstilnih materialov, nepletene |
6205 10 |
Moške/deške srajce, iz volne ali fine živalske dlake, nepletene |
6205 20 |
Moške/deške srajce, iz bombaža, nepletene |
6205 30 |
Moške/deške srajce, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepletene |
6205 90 |
Moške/deške srajce, iz dragih tekstilnih materialov, nepletene |
6206 10 |
Ženske/dekliške bluze in srajce, iz svile ali svilenih odpadkov, nepletene |
6206 20 |
Ženske/dekliške bluze in srajce, iz volne ali fine živalske dlake, nepletene |
6206 30 |
Ženske/dekliške bluze in srajce, iz bombaža, nepletene |
6206 40 |
Ženske/dekliške bluze in srajce, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepletene |
6206 90 |
Ženske/dekliške bluze in srajce, iz dragih tekstilnih materialov, nepletene |
6207 11 |
Moške/deške dolge in kratke spodnje hlače, iz bombaža, nepletene |
6207 19 |
Moške/deške dolge in kratke spodnje hlače, iz drugih tekstilnih materialov, nepletene |
6207 21 |
Moške/deške spalne srajce in pižame, iz bombaža, nepletene |
6207 22 |
Moške/deške spalne srajce in pižame, iz umetnih vlaken, nepletene |
6207 29 |
Moške/deške spalne srajce in pižame, iz dragih tekstilnih materialov, nepletene |
6207 91 |
Moški/deški kopalni plašči, domače halje itd, iz bombaža, nepleteni |
6207 92 |
Moški/deški kopalni plašči, domače halje itd, iz umetnih vlaken, nepleteni |
6207 99 |
Moški/deški kopalni plašči, domače halje itd, iz dragih tekstilnih materialov, nepleteni |
6208 11 |
Ženske/dekliške spodnje hlačke in spodnja krila, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepletene |
6208 19 |
Ženske/dekliške spodnje hlačke in spodnja krila, iz dragih tekstilnih materialov, nepletene |
6208 21 |
Ženske/dekliške spalne srajce in pižame, iz bombaža, nepletene |
6208 22 |
Ženske/dekliške spalne srajce in pižame, iz umetnih vlaken, nepletene |
6208 29 |
Ženske/dekliške spalne srajce in pižame, iz drugih tekstilnih materialov, nepletene |
6208 91 |
Ženske/dekliške hlačke, domače halje, itd. iz bombaža, nepletene |
6208 92 |
Ženske/dekliške hlačke, domače halje, itd. iz umetnih vlaken, nepletene |
6208 99 |
Ženske/dekliške hlačke, domače halje, itd. iz drugih tekstilnih materialov, nepletene |
6209 10 |
Oblačila in pribor za oblačila za dojenčke, iz volne ali fine živalske dlake, nepletena |
6209 20 |
Oblačila in pribor za oblačila za dojenčke, iz bombaža, nepletena |
6209 30 |
Oblačila in pribor za oblačila za dojenčke, iz sintetičnih vlaken, nepletena |
6209 90 |
Oblačila in pribor za oblačila za dojenčke iz drugih tekstilnih materialov, nepletena |
6210 10 |
Oblačila izdelana iz tekstilne klobučevine in netkanega tekstila |
6210 20 |
Moški/deški plašči in podobni izdelki iz impregniranega, prevlečenega, prekritega, itd. tkanega tekstila |
6210 30 |
Ženski/dekliški plašči in podobni izdelki iz impregniranega, prevlečenega, prekritega, itd. tkanega tekstila |
6210 40 |
Druga moška/deška oblačila, iz impregniranega, prevlečenega, prekritega, itd. tkanega tekstila |
6210 50 |
Druga ženska/dekliška oblačila iz impregniranega, prevlečenega, prekritega, itd. tkanega tekstila |
6211 11 |
Moške/deške kopalne hlačke, iz tekstilnega materiala, nepletene |
6211 12 |
Ženske/dekliške kopalne hlačke in obleke, iz tekstilnega materiala, nepletene |
6211 20 |
Smučarske obleke, iz tekstilnega materiala, nepletene |
6211 31 |
Druga moška/deška oblačila, iz volne ali fine živalske dlake, nepletena |
6211 32 |
Druga moška/deška oblačila, iz bombaža, nepletena |
6211 33 |
Druga moška/deška oblačila, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepletena |
6211 39 |
Druga moška/deška oblačila, iz drugih tekstilnih materialov, nepletena |
6211 41 |
Druga ženska/dekliška oblačila, iz volne ali fine živalske dlake, nepletena |
6211 42 |
Druga ženska/dekliška oblačila, iz bombaža, nepletena |
6211 43 |
Druga ženska/dekliška oblačila, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepletena |
6211 49 |
Druga ženska/dekliška oblačila, iz drugih tekstilnih materialov, nepletena |
6212 10 |
Modrčki in njihovi deli, iz tekstilnih materialov |
6212 20 |
Pasovi za nogavice, hlačni pasovi in njihovi deli, iz tekstilnih materialov |
6212 30 |
Polstezniki in njihovi deli, iz tekstilnih materialov |
6212 90 |
Stezniki, trakovi in podobni proizvodi in njihovi deli, iz tekstilnih materialov |
6213 10 |
Robčki, iz svile ali svilenih odpadkov, nepleteni |
6213 20 |
Robčki, iz bombaža, nepleteni |
6213 90 |
Robčki, iz drugih tekstilnih materialov, nepleteni |
6214 10 |
Šali, rute, tančice in podobno, iz svile ali svilenih ostankov, nepleteni |
6214 20 |
Šali, rute, tančice in podobno, iz volne ali fine živalske dlake, nepleteni |
6214 30 |
Šali, rute, tančice in podobno, iz sintetičnih vlaken, nepleteni |
6214 40 |
Šali, rute, tančice in podobno, iz umetnih vlaken, nepleteni |
6214 90 |
Šali, rute, tančice in podobno, iz drugih tekstilnih materialov, nepleteni |
6215 10 |
Metuljčki in kravate, iz svile ali svilenih odpadkov, nepleteni |
6215 20 |
Metuljčki in kravate, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepleteni |
6215 90 |
Metuljčki in kravate, iz drugih tekstilnih materialov, nepleteni |
6216 00 |
Rokavice vseh vrst, iz tekstilnih materialov, nepletene |
6217 10 |
Drug pribor za oblačila, iz tekstilnih materialov, nepleteni |
6217 90 |
Drugi deli oblačil ali pribora za oblačila, iz tekst, materialov, nepleteni |
Pogl. 63 |
Drugi gotovi tekstilni izdelki; kompleti; ponošena oblačila itd. |
6301 10 |
Električne odeje, iz tekstilnih materialov |
6301 20 |
Odeje (razen električnih) in potovalne odeje, iz volne ali fine živalske dlake |
6301 30 |
Odeje (razen električnih) in potovalne odeje, iz bombaža |
6301 40 |
Odeje (razen električnih) in potovalne odeje, iz sintetičnih vlaken |
6301 90 |
Odeje (razen električnih) in potovalne odeje, iz drugih tekstilnih materialov |
6302 10 |
Posteljno perilo, pleteno ali kvačkano |
6302 21 |
Posteljno perilo, iz bombaža, tiskano, nepleteno |
6302 22 |
Posteljno perilo, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, tiskano, nepleteno |
6302 29 |
Posteljno perilo, iz drugih tekstilnih materialov, tiskano, nepleteno |
6302 31 |
Drugo posteljno perilo, iz bombaža |
6302 32 |
Drugo posteljno perilo, iz umetnih ali sintetičnih vlaken |
6302 39 |
Drugo posteljno perilo, iz drugih tekstilnih materialov |
6302 40 |
Namizno perilo, pleteno ali kvačkano |
6302 51 |
Namizno perilo, iz bombaža, nepleteno |
6302 52 |
Namizno perilo, iz lanu, nepleteno |
6302 53 |
Namizno perilo, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, nepleteno |
6302 59 |
Namizno perilo, iz drugih tekstilnih materialov, nepleteno |
6302 60 |
Toaletno in kuhinjsko perilo, iz frotirja ali podobne tkanine, iz bombaža |
6302 91 |
Toaletno in kuhinjsko perilo, iz bombaža, druga |
6302 92 |
Toaletno in kuhinjsko perilo iz lanu |
6302 93 |
Toaletno in kuhinjsko perilo, iz umetnih ali sintetičnih vlaken |
6302 99 |
Toaletno in kuhinjsko perilo, iz drugih tekstilnih materialov |
6303 11 |
Zavese, draperije, notranje platnene rolete in kratke okrasne draperije za postelje, iz bombaža, pletene |
6303 12 |
Zavese, draperije, notranje platnene rolete in kratke okrasne draperije za postelje, iz sintetičnih vlaken, pletene |
6303 19 |
Zavese, draperije, notranje platnene rolete in kratke okrasne draperije za postelje, iz drugih tekstilnih materialov, pletene |
6303 91 |
Zavese, draperije, notranje platnene rolete in kratke okrasne draperije za postelje, iz bombaža, nepletene |
6303 92 |
Zavese, draperije, notranje platnene rolete in kratke okrasne draperije za postelje, iz sintetičnih vlaken, nepletene |
6303 99 |
Zavese, draperije, notranje platnene rolete in kratke okrasne draperije za postelje, iz drugih tekstilnih materialov, nepletene |
6304 11 |
Posteljna pregrinjala iz tekstilnih materialov, pletena ali kvačkana |
6304 19 |
Posteljna pregrinjala iz tekstilnih materialov, druga, razen pletenih ali kvačkanih |
6304 91 |
Drugi izdelki za notranjo premo iz tekstilnih materialov, pleteni ali kvačkani |
6304 92 |
Drugi izdelki za notranjo premo iz bombaža, razen pletenih ali kvačkanih |
6304 93 |
Drugi izdelki za notranjo premo iz sintetičnih vlaken, razen pletenih ali kvačkanih |
6304 99 |
Drugi izdelki za notranjo premo iz drugih tekstilnih materialov, razen pletenih ali kvačkanih |
6305 10 |
Vreče in vrečke za pakiranje blaga, iz jute ali drugih tekstilnih vlaken iz ličja |
6305 20 |
Vreče in vrečke za pakiranje blaga, iz bombaža |
6305 31 |
Vreče in vrečke za pakiranje blaga, iz polietilenskih ali polipropilenskih trakov |
6305 39 |
Vreče in vrečke za pakiranje blaga, iz drugih umetnih ali sintetičnih tekstilnih materialov |
6305 90 |
Vreče in vrečke, za pakiranje blaga, iz drugih tekstilnih proizvodov |
6306 11 |
Cerade, platnene strehe in zunanje platnene rolete, iz bombaža |
6306 12 |
Cerade, platnene strehe in zunanje platnene rolete, iz sintetičnih vlaken |
6306 19 |
Cerade, platnene strehe in zunanje platnene rolete, iz drugih tekstilnih materialov |
6306 21 |
Šotori, iz bombaža |
6306 22 |
Šotori, iz sintetičnih vlaken |
6306 29 |
Šotori, iz drugih tekstilnih vlaken |
6306 31 |
Jadra, iz sintetičnih vlaken |
6306 39 |
Jadra, iz drugih tekstilnih materialov |
6306 41 |
Zračne blazine, iz bombaža |
6306 49 |
Zračne blazine, iz drugih tekstilnih materialov |
6306 91 |
Druga oprema za taborjenje, iz bombaža |
6306 99 |
Druga oprema za taborjenje, iz drugih tekstilnih materialov |
6307 10 |
Krpe za tla, posodo, prah in podobne krpe za čiščenje, iz tekstilnih materialov |
6307 20 |
Reševalni jopiči in reševalni pasovi, iz tekstilnih materialov |
6307 90 |
Drugi gotovi izdelki, iz tekstilnih materialov, vštevši modne kroje za oblačila |
6308 00 |
Garniture, ki so sestavljene iz tkanin in preje, za izdelavo odej, tapiserij, itd. |
6309 00 |
Ponošena obleka in drugi rabljeni izdelki |
Tekstilni proizvodi in oblačila v poglavjih 30–49, 64–96
HS št. |
Opis proizvoda |
||
3005 90 |
Vata, gaza, obveze in podobno |
||
ex 3921 12 |
|
||
ex 3921 13 |
|||
ex 3921 90 |
|||
ex 4202 12 |
|
||
ex 4202 22 |
|||
ex 4202 32 |
|||
ex 4202 92 |
|||
ex 6405 20 |
Obutev s podplati in zgornjim delom iz volnene klobučevine |
||
ex 6406 10 |
Vrhnji deli (oglav), pri katerih je 50 % ali več zunanje površine iz tekstilnih materialov |
||
ex 6406 99 |
Grelniki za noge in gamaše iz tekstilnih materialov |
||
6501 00 |
Tulci, stožci in podobni izdelki iz klobučevine; ploščati klobuki in cilindri iz klobučevine |
||
6502 00 |
Neoblikovani tulci, pleteni ali izdelani s sestavljanjem trakov iz katerega koli materiala |
||
6503 00 |
Klobuki in druga pokrivala iz klobučevine |
||
6504 00 |
Klobuki in druga pokrivala, pletena ali izdelana s sestavljanjem trakov iz katerega koli materiala |
||
6505 90 |
Klobuki in druga pokrivala, pletena ali izdelana iz čipk ali drugega tekstilnega materiala |
||
6601 10 |
Dežniki in sončniki, vrtni |
||
6601 91 |
Drugi dežniki, teleskopski |
||
6601 99 |
Drugi dežniki |
||
ex 7019 10 |
Preja iz steklenih vlaken |
||
ex 7019 20 |
Tkanine iz steklenih vlaken |
||
8708 21 |
Varnostni pasovi za motorna vozila |
||
8804 00 |
Padala; njihovi deli in pribor |
||
9113 90 |
Pasovi za ure, trakovi in zapestnice iz tekstilnih materialov |
||
ex 9404 90 |
Vzglavniki in blazine iz bombaža; prešite odeje; pernice; prešite odeje in podobni proizvodi iz tekstilnih materialov |
||
9502 91 |
Oblačila za punčke (igrače) |
||
ex 9612 10 |
Tkani trakovi, iz umetnih ali sintetičnih vlaken, razen tistih, ki so ožji kot 30 mm in so stalno v kasetah |
SPORAZUM O TEHNIČNIH OVIRAH V TRGOVINI
ČLANICE SE
ob upoštevanju Urugvajskega kroga mnogostranskih trgovinskih pogajanj;
z željo, da pospešujejo cilje GATT 1994;
ob spoznanju, da lahko mednarodni standardi in sistemi za presojo skladnosti pomembno prispevajo k izboljšanju učinkovitosti proizvodnje in olajšajo mednarodno trgovino;
z željo, da bi spodbudile razvoj teh mednarodnih standardov in sistemov za presojo skladnosti;
toda z željo zagotoviti, da tehnični predpisi in standardi, vključno z zahtevami v zvezi s pakiranjem, označevanjem in etiketiranjem ter postopki za presojo skladnosti s tehničnimi predpisi in standardi, ne bi povzročali nepotrebnih ovir v mednarodni trgovini;
ob spoznanju, da nobeni državi ne bi smeli preprečevati, da sprejema ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje kakovosti njihovega izvoza ali zaradi zaščite življenja in zdravja ljudi in živali ter rastlin, varstva okolja ali preprečevanja zlorab v praksi, na ustreznih ravneh, ki se ji zdijo primerne, vendar pod pogojem, da se ti ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil samovoljno in neutemeljeno diskriminacijo med državami, v katerih prevladujejo enake razmere, ali kot prikrito omejevanje mednarodne trgovine, čeprav so v skladu z določbami tega sporazuma;
ob spoznanju, da nobeni državi ne bi smeli preprečevati, da sprejema ukrepe, ki so potrebni za zaščito njenih temeljnih varnostnih interesov;
ob priznanju prispevka mednarodne standardizacije k prenosu tehnologije iz razvitih držav v države v razvoju;
ob spoznanju, da se države v razvoju utegnejo srečati s posebnimi težavami pri oblikovanju in uporabi tehničnih predpisov in standardov ter postopkov za presojo skladnosti s tehničnimi predpisi in standardi in z željo, da se jim pri tem pomaga,
SPORAZUMEJO KOT SLEDI:
Člen 1
Splošne določbe
TEHNIČNI PREDPISI IN STANDARDI
Člen 2
Tehnični predpisi, ki jih pripravljajo, sprejemajo in uporabljajo centralni vladni organi
V zvezi s svojimi centralnimi vladnimi organi:
2.1 Članice zagotavljajo, da na podlagi tehničnih predpisov s proizvodi, ki se uvažajo z ozemlja katere koli druge članice, ravnajo na enak način kot z enakimi domačimi proizvodi in z enakimi proizvodi, ki izvirajo iz katere koli druge države.
2.2 Članice zagotavljajo, da se tehnični predpisi ne pripravljajo, sprejemajo ali uporabljajo z namenom ali z učinkom nepotrebnega oviranja mednarodne trgovine. Zato smejo biti tehnični predpisi glede trgovine le toliko omejevalni, kot je to potrebno za izpolnitev legitimnih ciljev, pri čemer je treba upoštevati tveganja, ki bi nastala zaradi neizpolnitve le-teh. Taki legitimni cilji so med drugim: potrebe državne varnosti, preprečevanje zlorab, zaščita človekovega zdravja ali varnosti, zaščita življenja in zdravja živali ali rastlin ali okolja. Pri presoji takih tveganj je med drugim treba upoštevati te ustrezne elemente: razpoložljive znanstvene in tehnične informacije, ustrezno predelovalno tehnologijo ali predvidene končne uporabe proizvodov.
2.3 Tehnični predpisi se ne ohranjajo, če okoliščine ali cilji, zaradi katerih so bili le-ti sprejeti, ne obstajajo več, ali če za spremenjene okoliščine ali cilje zadoščajo trgovinsko manj omejevalni ukrepi.
2.4 Če so potrebni tehnični predpisi, obstajajo pa že ustrezni mednarodni standardi ali pa je njihova izdelava v zadnji fazi, jih članice uporabljajo v celoti ali delno kot podlago za svoje tehnične predpise, razen kadar taki mednarodni standardi ali njihovi posamezni deli članicam ne ustrezajo ali niso učinkoviti pri izpolnjevanju njihovih legitimnih ciljev, npr. zaradi osnovnih podnebnih ali geografskih razmer ali osnovnih tehnoloških problemov.
2.5 Članica, ki pripravlja, sprejema ali uporablja tehnični predpis, ki bi lahko bistveno vplival na trgovino drugih članic, na zahtevo druge članice obrazloži upravičenost tega tehničnega predpisa v skladu z določbami iz odstavkov 2 do 4. Kadar koli se neki tehnični predpis pripravlja, sprejema ali se uporablja za enega od legitimnih ciljev, ki so izrecno omenjeni v odstavku 2, in je v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi, se domneva, da ne ustvarja nepotrebnih ovir v mednarodni trgovini, razen če se ne ugotovi drugače.
2.6 Z namenom čim širše harmonizacije tehničnih predpisov članice v okviru svojih možnosti v polni meri sodelujejo pri oblikovanju mednarodnih standardov, ki jih pripravljajo ustrezni mednarodni organi za standardizacijo, za proizvode, za katere so sprejele ali bodo v kratkem sprejele tehnične predpise.
2.7 Članice pozitivno presojajo možnost sprejemanja tehničnih predpisov drugih članic kot enakovredne svojim, četudi se ti predpisi razlikujejo od njihovih lastnih, pod pogojem, da ti predpisi po njihovem mnenju ustrezno izpolnjujejo cilje njihovih lastnih predpisov.
2.8 Kadar koli ustreza, članice določijo tehnične predpise, ki temeljijo na zahtevah proizvoda, upoštevajoč njegovo funkcionalnost, ne pa obliko ali opisne značilnosti.
2.9 Če ni ustreznega mednarodnega standarda ali če tehnična vsebina predlaganega tehničnega predpisa ne ustreza tehnični vsebini ustreznih mednarodnih standardov, utegne pa tehnični predpis v večji meri vplivati na trgovino drugih članic, članice:
v ustrezni zgodnji fazi objavijo obvestilo v publikaciji, tako da se lahko zainteresirani v drugih članicah seznanijo, da nameravajo uvesti poseben tehničen predpis;
po sekretariatu obvestijo druge članice, kateri proizvodi so zajeti v predlaganem tehničnem predpisu, in na kratko opišejo cilje in razloge za ta predpis. Take notifikacije se pošljejo v ustrezni zgodnji fazi, tako da je še vedno možno predlagati spremembe in upoštevati pripombe;
na zahtevo dostavijo drugim članicam podrobno vsebino ali izvode predlaganega tehničnega predpisa in po možnosti označijo dele, kjer se le-ta bistveno razlikuje od ustreznih mednarodnih standardov;
brez diskriminacije omogočijo drugim članicam dovolj časa za njihove pisne pripombe, jih na zahtevo obravnavajo in te pisne pripombe ter rezultate obravnave upoštevajo.
2.10 Kadar pod pogoji določb v uvodu odstavka 9 pri članici nastanejo ali bi utegnili nastati nujni problemi na področju varnosti, zdravja, varstva okolja ali državne varnosti, lahko ta članica po potrebi opusti take postopke, ki so našteti v odstavku 9, vendar po sprejetju tehničnega predpisa:
po sekretariatu takoj obvesti druge članice o posebnem tehničnem predpisu in o proizvodih, ki jih ta vključuje, na kratko navede cilj in razloge tehničnega predpisa ter naravo nujnih problemov;
na zahtevo pošlje drugim članicam izvod tehničnega predpisa;
brez diskriminacije omogoči drugim članicam, da dajo pisne pripombe, jih na zahtevo obravnava in te pisne pri pombe ter rezultate obravnave upošteva.
2.11 Članice zagotavljajo, da se takoj objavijo sprejeti tehnični predpisi ali pa postanejo dostopni na tak način, da se z njimi seznanijo zainteresirani v drugih članicah.
2.12 Razen v nujnih primerih, omenjenih v odstavku 10, članice dopuščajo razumen časovni presledek med objavo tehničnih predpisov in njihovim začetkom veljavnosti, da bi imeli proizvajalci v članicah izvoznicah, zlasti pa v članicah državah v razvoju, dovolj časa, da prilagodijo svoje proizvode ali proizvodne metode zahtevam članice uvoznice.
Člen 3
Tehnični predpisi, ki jih pripravljajo, sprejemajo in uporabljajo lokalni vladni in nevladni organi
V zvezi z lokalnimi vladnimi in nevladnimi organi na njihovih ozemljih:
3.1 Članice z razumnimi ukrepi, ki so jim na voljo, zagotavljajo, da ti organi ravnajo v skladu z določbami člena 2, razen obveznosti sporočanja, ki je navedena v odstavkih 9.2 in 10.1 člena 2.
3.2 Članice zagotavljajo, da so tehnični predpisi lokalnih vlad, ki so neposredno pod centralno vlado v članicah, sporočeni v skladu z določbami odstavkov 9.2 in 10.1 člena 2, pri čemer pa se ne zahteva notifikacija za tehnične predpise, katerih tehnična vsebina je v glavnem enaka vsebini tehničnih predpisov, ki so jih že sporočili centralni vladni organi te članice.
3.3 Članice lahko zahtevajo, da preko centralne vlade vzpostavijo stik z drugimi članicami, vključno z notifikacijami, dajanjem informacij, pripombami in razpravami, ki so omenjene v odstavkih 9 in 10 člena 2.
3.4 Članice ne smejo sprejeti nobenih ukrepov, s katerimi bi zahtevale od lokalnih vladnih ali nevladnih organov ali pa bi jih spodbujale, da lahko na svojih območjih delujejo na način, ki bi bil v nasprotju z določbami člena 2.
3.5 Članice so po tem sporazumu v celoti odgovorne za spoštovanje vseh določb člena 2. Članice sprejmejo in izvajajo pozitivne ukrepe in mehanizme, ki prispevajo k temu, da določbe člena 2 poleg centralnih vladnih organov upoštevajo tudi drugi.
Člen 4
Priprava, sprejetje in uporaba standardov
SKLADNOST S TEHNIČNIMI PREDPISI IN STANDARDI
Člen 5
Postopki za presojo skladnosti pri centralnih vladnih organih
Če se zahteva pozitivna potrditev skladnosti s tehničnimi predpisi ali standardi, članice zagotavljajo, da njihovi centralni vladni organi za proizvode, ki izvirajo z ozemlja drugih članic, uporabljajo te določbe:
postopki za presojo skladnosti se pripravljajo, sprejemajo in uporabljajo tako, da omogočajo dobaviteljem enakih proizvodov, ki izvirajo iz ozemlja drugih članic, dostop na trg pod pogoji, ki niso manj ugodni od tistih, ki veljajo v podobnih okoliščinah za dobavitelje enakih proizvodov domačega porekla ali porekla v kateri koli drugi državi; dostop vključuje pravico dobavitelja do presoje skladnosti v skladu s pravili postopka, ki – če ta postopek to predvideva – vključuje možnost, da dejavnosti v zvezi s presojo skladnosti potekajo v obratih, in možnost, da prejme ustrezen znak;
postopki za presojo skladnosti ne smejo biti pripravljeni, sprejeti ali uporabljeni z namenom, da bi povzročali nepotrebne ovire v mednarodni trgovini. To med drugim pomeni, da postopki za presojo skladnosti ne smejo biti strožji ali pa se uporabljati strožje kot je potrebno, da članica uvoznica pridobi ustrezno zaupanje, da so proizvodi v skladu z veljavnimi tehničnimi predpisi ali standardi, pri čemer je treba upoštevati tveganja, ki bi nastala zaradi neskladnosti.
Pri izvajanju določb iz odstavka 1 članice zagotavljajo:
da se postopki za presojo skladnosti izvajajo in končajo čim hitreje in po nič manj ugodnem vrstnem redu za proizvode, ki izhajajo z ozemlja drugih članic, kot za enake domače proizvode;
da se objavi običajno trajanje vsakega postopka za presojo skladnosti ali pa se pričakovani čas trajanja postopka sporoči na zahtevo predlagatelja; po prejemu vloge mora pristojni organ takoj pregledati, ali je dokumentacija popolna, in natančno in v celoti sporočiti vse pomanjkljivosti; pristojni organ mora čim prej, in to natančno in v celoti, predložiti rezultate presoje predlagatelju, tako da lahko po potrebi sprejme ustrezne ukrepe, da se pomanjkljivosti odpravijo; četudi je vloga pomanjkljiva, mora pristojni organ na zahtevo predlagatelja, če je to mogoče, začeti s postopkom; predlagatelj pa mora biti, če to zahteva, obveščen, v kateri fazi je postopek, ter o vzrokih za morebitno zamudo;
da so podatki, ki jih je treba dati, omejeni na podatke, potrebne za presojo skladnosti in določitev pristojbin;
da je treba tajnost podatkov o proizvodih, ki izvirajo z ozemelj drugih članic in so dani v zvezi s postopkom presoje skladnosti, spoštovati enako kot tajnost podatkov o domačih proizvodih ter tako, da so zaščiteni legitimni trgovinski interesi;
da so vse pristojbine za presojo skladnosti proizvodov, ki izhajajo z ozemlja drugih članic, enake pristojbinam, ki se zaračunavajo za presojo skladnosti enakih domačih proizvodov ali proizvodov, ki izvirajo iz katere koli druge države, pri čemer je treba upoštevati zveze, prevoz in druge stroške, ki nastanejo zaradi različne lokacije obratov predlagatelja in organa za presojo skladnosti;
da izbira kraja za izvajanje postopkov za presojo skladnosti in izbira vzorcev ne bi smeli povzročati nepotrebnih težav predlagateljem ali njihovim predstavnikom;
da se ob spremembi specifikacije proizvoda, potem ko je bila ugotovljena skladnost z veljavnimi tehničnimi predpisi ali standardi, v postopku za presojo skladnosti za spremenjeni proizvod samo presodi, ali je možno zaupati, da je proizvod še vedno v skladu z ustreznimi tehničnimi predpisi in zahtevami;
da obstaja postopek za obravnavo pritožb v zvezi z izvedbo postopka o presoji skladnosti in da se uvedejo ukrepi za odpravo pomanjkljivosti, če je pritožba utemeljena.
Če ni ustrezne smernice ali priporočila, ki bi ga izdal mednarodni organ za standardizacijo, ali če tehnična vsebina predlaganega postopka za presojo skladnosti ni v skladu z ustreznimi smernicami in priporočili, ki so jih izdali mednarodni organi za standardizacijo, utegne pa tehnični predpis v večji meri vplivati na trgovino drugih članic, članice:
pravočasno objavijo v publikaciji sporočilo, da nameravajo uvesti posebni postopek za presojo skladnosti na tak način, da se zainteresirani v drugih članicah s tem seznanijo;
po Sekretariatu obvestijo druge članice, kateri proizvodi so zajeti v predlaganem postopku za presojo skladnosti in na kratko opiše cilje in razloge za to. Take notifikacije se pošljejo v ustrezni zgodnji fazi, tako da je še vedno možno predlagati spremembe in upoštevati pripombe;
na zahtevo dostavijo drugim članicam podrobno vsebino ali izvode predlaganega postopka in po možnosti označijo dele, kjer se le-ta bistveno razlikuje od ustreznih mednarodnih smernic in priporočil, ki so jih izdali mednarodni organi za standardizacijo;
brez diskriminacije omogočijo drugim članicam dovolj časa za njihove pisne pripombe, jih na zahtevo obravnavajo in upoštevajo te pisne pripombe ter rezultate obravnave.
Kadar v zvezi z določbami v uvodu odstavka 6 pri članici nastanejo ali utegnejo nastati nujni problemi pri varnosti, zdravju, varstvu okolja ali državni varnosti, lahko ta članica po potrebi opusti postopke iz odstavka 6, vendar po sprejetju postopka:
po Sekretariatu takoj obvesti druge članice o posebnem postopku in o proizvodih, ki jih ta zajema, na kratko navede cilj in razloge tega postopka ter naravo nujnih problemov;
na zahtevo pošlje drugim članicam izvod pravil o postopku;
brez diskriminacije omogoči drugim članicam, da dajo pisne pripombe, jih na zahtevo obravnava in upošteva te pisne pripombe ter rezultate obravnave.
Člen 6
Priznanje presoje skladnosti pri centralnih vladnih organih
V zvezi s centralnimi vladnimi organi:
6.1 Članice po možnosti brez poseganja v določbe odstavkov 3 in 4 zagotavljajo, da se sprejmejo rezultati postopkov za presojo skladnosti v drugih članicah, in četudi se ti postopki razlikujejo od njihovih lastnih, pod pogojem, da ti postopki po njihovem mnenju zagotavljajo enako skladnost z veljavnimi tehničnimi predpisi ali standardi kot njihovi lastni postopki. Upoštevati je treba, da utegnejo biti potrebna predhodna posvetovanja, da bi se vzajemno ustrezno dogovorili, predvsem glede:
zadostne in trajne tehnične pristojnosti ustreznih organov za presojo skladnosti v članici izvoznici, tako da se je mogoče trajno zanesti na njihove rezultate pri presoji skladnosti; pri tem se potrjena skladnost z ustreznimi smernicami in priporočili, ki so jih izdali mednarodni organi za standardizacijo, kot npr. z akreditacijo, se upošteva kot dokaz zadostne tehnične usposobljenosti;
omejitev na sprejem tistih rezultatov presoje skladnosti, ki so jih izdali pristojni organi v članici izvoznici.
6.2 Članice zagotavljajo, da njihovi postopki za presojo skladnosti omogočajo izvajanje določbe odstavka 1, kolikor je možno.
6.3 Članice se spodbujajo, da na zahtevo drugih članic začnejo pogajanja za sklenitev sporazumov za medsebojno priznanje rezultatov postopkov presoje skladnosti v eni in drugi članici. Članice lahko zahtevajo, da ti sporazumi izpolnjujejo merila iz odstavka 1 in si skupaj prizadevajo za olajšanje trgovine s temi proizvodi.
6.4 Članice se spodbujajo, da dovolijo sodelovanje organov za presojo skladnosti, ki imajo sedež na ozemlju drugih članic, pri njihovih postopkih za presojo skladnosti pod pogoji, ki niso nič manj ugodni od pogojev, ki veljajo za organe s sedežem na njihovem ozemlju ali na ozemlju katere koli druge države.
Člen 7
Postopki za presojo skladnosti pri lokalnih vladnih organih
V zvezi z lokalnimi vladnimi organi na njihovih ozemljih:
7.1 Članice z razumnimi ukrepi, ki so jim na voljo, zagotavljajo, da ti organi ravnajo v skladu z določbami členov 5 in 6, razen obveznosti notifikacije, ki je navedena v odstavkih 6.2 in 7.1 člena 5.
7.2 Članice zagotavljajo, da so postopki za presojo skladnosti lokalnih vlad, ki so neposredno pod centralno vlado v članicah, sporočeni v skladu z določbami odstavkov 6.2 in 7.1 člena 5, pri čemer pa se ne zahtevajo notifikacije o postopkih za presojo skladnosti, katerih tehnična vsebina je v glavnem enaka vsebini postopkov, ki so jih že sporočili centralni vladni organi te članice.
7.3 Članice lahko zahtevajo, da po centralni vladi vzpostavijo stik z drugimi članicami, vključno z notifikacijami, dajanjem informacij, pripombami in razpravami, ki so omenjene v odstavkih 6 in 7 člena 5.
7.4 Članice ne sprejemajo takih ukrepov, s katerimi bi zahtevale od lokalnih vladnih organov, ali jih spodbujale, da na svojih ozemljih ravnajo na način, ki bi bil v nasprotju z določbami členov 5 in 6.
7.5 Članice so po tem sporazumu v celoti odgovorne za spoštovanje vseh določb členov 5 in 6. Članice sprejmejo in izvajajo pozitivne ukrepe in mehanizme, ki prispevajo k temu, da določbe členov 5 in 6 poleg centralnih vladnih organov upoštevajo tudi drugi.
Člen 8
Postopki za presojo skladnosti pri nevladnih organih
Člen 9
Mednarodni in regionalni sistemi
INFORMACIJE IN POMOČ
Člen 10
Informacije o tehničnih predpisih, standardih in postopkih za presojo skladnosti
Vsaka članica zagotavlja, da obstaja informacijski center, ki je sposoben odgovarjati na vsa razumna vprašanja drugih članic in zainteresiranih z ozemlja drugih članic ter priskrbeti ustrezne dokumente:
v zvezi s katerimi koli tehničnimi predpisi, ki so jih na njenem ozemlju sprejeli ali predlagali centralni ali lokalni vladni organi, nevladni organi, ki so po zakonu pristojni za izvajanje tehničnih predpisov, ali regionalni organi za standardizacijo, katerih člani ali udeleženci so ti organi;
v zvezi s katerimi koli standardi, ki so jih na njenem ozemlju sprejeli ali predlagali centralni ali lokalni organi ali regionalni organi za standardizacijo, katerih člani ali udeleženci so ti organi;
v zvezi s katerimi koli postopki za presojo skladnosti ali predlaganimi postopki za presojo skladnosti, ki jih na njenem ozemlju uporabljajo centralni ali lokalni vladni organi ali nevladni organi, ki so po zakonu pristojni za izvajanje tehničnih predpisov, ali regionalni organi za standardizacijo, katerih člani ali udeleženci so ti organi;
v zvezi s članstvom ali sodelovanjem članice ali pristojnega centralnega ali lokalnega vladnega organa na njenem ozemlju v mednarodnih in regionalnih organih za standardizacijo in v sistemih za presojo skladnosti kakor tudi v dvostranskih in mnogostranskih dogovorih po tem sporazumu; priskrbeti mora tudi ustrezne informacije v zvezi z določbami teh sistemov in dogovorov;
v zvezi s krajem v katerem so na voljo obvestila objavljena v skladu s tem sporazumom, oziroma kjer je možno dobiti podatke o tem; in
v zvezi s sedežem centrov za obveščanje iz odstavka 3.
Vsaka članica z razumnimi ukrepi, ki so ji na voljo, zagotavlja, da se ustanovi en ali več informacijskih centrov, ki lahko odgovarjajo na vsa ustrezna vprašanja drugih članic in zainteresiranih iz drugih članic ter priskrbijo ustrezne dokumente ali informacije o tem, kje jih je možno dobiti, in sicer:
v zvezi s katerimi koli standardi, ki so jih na njenem ozemlju sprejeli ali predlagali nevladni organi za standardizacijo ali regionalni organi za standardizacijo, katerih člani ali udeleženci so ti organi, in
v zvezi s katerimi koli postopki za presojo skladnosti ali predlaganimi postopki za presojo skladnosti, ki jih na njenem ozemlju uporabljajo nevladni ali regionalni organi, katerih člani ali udeleženci so ti organi;
v zvezi s članstvom ali sodelovanjem pristojnih nevladnih organov na njenem ozemlju v mednarodnih in regionalnih organih za standardizacijo in v sistemih za presojo skladnosti kakor tudi v dvostranskih in mnogostranskih dogovorih po tem sporazumu; priskrbi tudi ustrezne informacije v zvezi z določbami teh sistemov in dogovorov.
V tem sporazumu nič ni možno razlagati kot zahtevo:
da se besedila objavijo v jeziku, ki ni jezik članice;
da so podrobni podatki ali izvodi osnutkov, ki jih dajejo članice, v jeziku, ki ni jezik članice, razen kot je določeno v odstavku 5; ali
da članice pošiljajo informacije, katerih razširjanje bi bilo po njihovem mnenju v nasprotju s temeljnimi interesi njihove varnosti.
Člen 11
Tehnična pomoč drugim članicam
Članice na zahtevo z razumnimi ukrepi, ki so jim na voljo, ustanovijo upravne organe na svojih ozemljih, ki svetujejo drugim članicam, zlasti članicam državam v razvoju, in jim na podlagi medsebojno dogovorjenih pogojev dajejo tehnično pomoč:
v zvezi z ustanovitvijo izvršnih organov ali organov za presojo skladnosti s tehničnimi predpisi, in
v zvezi z metodami, po katerih se njihovi tehnični predpisi lahko najučinkoviteje izvajajo.
Člen 12
Posebna in pristranska obravnava članic držav v razvoju
ORGANI, POSVETOVANJA IN REŠEVANJE SPOROV
Člen 13
Odbor za tehnične ovire v trgovini
Člen 14
Posvetovanja in reševanje sporov
KONČNE DOLOČBE
Člen 15
Končne določbe
Pridržki
Pregled
Priloge
PRILOGA 1
POJMI IN DEFINICIJE V TEM SPORAZUMU
Pojmi, ki so predstavljeni v šesti izdaji Navodil 2 ISO/IEC:1991, Splošni pojmi in definicije za standardizacijo in sorodne dejavnosti, imajo v tem sporazumu enak pomen kot v omenjenih navodilih, pri čemer je treba upoštevati, da so storitve izključene iz tega sporazuma. Toda za namene tega sporazuma se uporabljajo te definicije:
1. Tehnični predpis
Dokument, ki določa značilnosti proizvoda ali povezanega postopka in načina proizvodnje, vključno z veljavnimi administrativnimi določbami, ki jih je treba obvezno upoštevati. Lahko vključuje ali izključno obravnava tudi izrazoslovje, simbole, pakirane, označevanje ali etiketiranje, ki se nanašajo na proizvod, postopek ali način proizvodnje.
Pojasnilo
Definicija v Navodilih 2 ISO/IEC ni samostojna, pač pa temelji na tako imenovanem sistemu „zidanja“.
2. Standardi
Dokument, ki ga je odobril pristojni organ, v katerem so za splošno in večkratno uporabo določena pravila, smernice ali značilnosti proizvodov ali posameznih postopkov ali načinov proizvodnje, ki jih ni treba nujno spoštovati. Vključuje ali izključno obravnava tudi izrazoslovje, simbole, pakiranje, označevanje ali etiketiranje, ki se nanašajo na proizvod, postopek ali način proizvodnje.
Pojasnilo
Pojmi, določeni v Navodilih 2 ISO/IEC se nanašajo na proizvode, postopke in storitve. Ta sporazum obravnava samo tehnične predpise, standarde in postopke za presojo skladnosti v zvezi s proizvodi ali postopki in načini proizvodnje. Standardi, določeni v Navodilih 2 ISO/IEC, so lahko obvezni ali neobvezni. V tem sporazumu so standardi določeni kot neobvezni, tehnični predpisi pa kot obvezni dokumenti. Standardi, ki jih je pripravila mednarodna skupnost za standardizacijo, temeljijo na konsenzu. Ta sporazum vključuje tudi dokumente, ki ne temeljijo na konsenzu.
3. Postopki za presojo skladnosti
Vsak postopek, ki se posredno ali neposredno uporablja za ugotovitev, ali so izpolnjene ustrezne zahteve iz tehničnih predpisov in standardov.
Pojasnilo
Postopki za presojo skladnosti med drugim vključujejo postopke vzorčenja, testiranja in kontrole, ovrednotenje, potrjevanje in potrdilo o skladnosti, registracijo, akreditacijo in odobritev ter ustrezne kombinacije.
4. Mednarodni organ ali sistem
Organ ali sistem, v katerega se lahko včlanijo ustrezni organi vsaj vseh članic.
5. Regionalni organ ali sistem
Organ ali sistem, v katerega se lahko včlanijo ustrezni organi le nekaterih članic.
6. Centralni vladni organ
Centralna vlada, njena ministrstva in oddelki ali kateri koli organ, ki je pod nadzorom centralne vlade v zvezi z določeno dejavnostjo.
Pojasnilo
Tudi za Evropske skupnosti veljajo določbe, ki se nanašajo na centralne vladne organe. Vendar pa se v okviru Evropskih skupnosti lahko ustanovijo regionalni organi ali sistemi za presojo skladnosti in veljajo določbe tega sporazuma za regionalne organe ali sisteme za presojo skladnosti.
7. Lokalni vladni organ
Vlada, z izjemo centralne (npr. države, province, dežele, kantoni, občine itd.), njena ministrstva ali oddelki ali kateri koli organi, ki so pod nadzorom vlade v zvezi z določeno dejavnostjo.
8. Nevladni organ
Organ, ki ni centralni vladni organ ali lokalni vladni organ, vključno z nevladnim organom, ki je po zakonu pristojen izvajati tehnične predpise.
PRILOGA 2
SKUPINE TEHNIČNIH IZVEDENCEV
Za skupine tehničnih izvedencev, ustanovljene v skladu z določbami člena 14., veljajo ti postopki:
1. Skupine tehničnih izvedencev so podrejene ugotovitvenemu svetu. O njihovih pogojih in podrobnostih delovnih postopkov odloča organ, ki mu odgovarjajo.
2. Sodelovanje v skupini tehničnih izvedencev je omejeno na osebe, ki imajo določeno strokovno veljavo in izkušnje na določenem področju.
3. Državljani strani v sporu ne smejo biti člani skupine tehničnih izvedencev brez soglasja strani v sporu, razen v izjemnih primerih, ko ugotovitveni svet meni, da drugače ni mogoče izpolniti potrebe po posebnem izvedenskem mnenju. Vladni uslužbenci strani v sporu ne smejo biti člani skupin tehničnih izvedencev. Člani skupin tehničnih izvedencev sodelujejo v lastnem imenu, ne pa kot vladni predstavniki ali kot predstavniki kake organizacije. Zato jim vlade ali organizacije ne smejo dajati navodil v zvezi z zadevami, ki jih obravnava ta skupina.
4. Skupine tehničnih izvedencev se lahko posvetujejo ter dobijo informacije in tehnični nasvet iz katerih koli virov, ki se jim zdijo primerni. Preden skupina tehničnih izvedencev poišče te informacije ali nasvet iz vira, ki je pod pravno pristojnostjo članice, o tem obvesti vlado te članice. Vsaka članica mora nemudoma in v celoti odgovoriti na kakršen koli zahtevek skupine tehničnih izvedencev za informacije, ki se tej skupini zdijo potrebne in primerne.
5. Strani v sporu imajo dostop do vseh ustreznih informacij, ki jih dobi skupina tehničnih izvedencev, razen če te informacije niso zaupne. Zaupnih informacij, ki jih dobi skupina tehničnih izvedencev, ni dovoljeno objaviti brez uradnega dovoljenja vlade, organizacije ali osebe, ki jih je dala. Če se od skupine tehničnih izvedencev zahtevajo te informacije, ta pa nima dovoljenja za njihovo objavo, predloži vlada, organizacija ali oseba, ki informacije daje, povzetek informacij, ki ni zaupen.
6. Skupina tehničnih izvedencev predloži prizadetim članicam osnutek poročila in jih prosi za pripombe, ki jih po potrebi upošteva v sklepnem poročilu. Ko skupina predloži ugotovitvenemu svetu sklepno poročilo, ga pošlje tudi prizadetim članicam.
PRILOGA 3
KODEKS DOBRIH NAVAD ZA PRIPRAVO, SPREJEM IN UPORABO STANDARDOV
Splošne določbe
A. Za namen tega kodeksa se uporabljajo definicije iz Priloge 1 k temu sporazumu.
B. Ta kodeks lahko sprejme kateri koli organ za standardizacijo na ozemlju članice WTO, ne glede na to ali je to centralni vladni organ, lokalni vladni organ ali nevladni organ ali pa kateri koli vladni regionalni organ za standardizacijo, katerega eden ali več članov so članice WTO in kateri koli nevladni regionalni organ za standardizacijo, katerega eden ali več članov je na ozemlju članice WTO (ki se v tem kodeksu skupaj imenujejo organi za standardizacijo, posamezno pa organ za standardizacijo).
C. Organi za standardizacijo, ki so sprejeli ta kodeks ali odstopili od njega, o tem obvestijo Informacijski center ISO/IEC v Ženevi. V notifikaciji je treba navesti ime in naslov organa in obseg njegovih tekočih in pričakovanih dejavnosti na področju standardizacije. Notifikacija se lahko pošlje Informacijskemu centru ISO/IEC, po nacionalnem članu ISO/IEC ali pa, kar je najbolj zaželeno, po pristojnem nacionalnem članu ali mednarodni podružnici združenja ISONET.
Bistvene določbe
D. Glede standardov organ za standardizacijo ravna s proizvodi, ki izvirajo z ozemlja katere koli druge članice WTO, enako kot z enakimi domačimi proizvodi in z enakimi proizvodi, ki izvirajo iz katere koli druge države.
E. Organ za standardizacijo zagotavlja, da se standardi ne pripravljajo, sprejemajo ali uporabljajo zato, da bi po nepotrebnem ovirali mednarodno trgovino.
F. Če že obstajajo mednarodni standardi ali pa je njihova priprava v sklepni fazi, jih organ za standardizacijo uporablja v celoti ali deloma kot podlago za standarde, ki jih sam pripravlja, razen v tistih delih, ki so neučinkoviti ali neprimerni, na primer zaradi nezadostne ravni zaščite ali osnovnih podnebnih ali geografskih dejavnikov ali osnovnih tehnoloških problemov.
G. Da bi bili standardi harmonizirani na čim širši podlagi, organ za standardizacijo na ustrezen način v polni meri, vendar v okviru svojih možnosti, sodeluje s pristojnimi mednarodnimi organi za standardizacijo pri pripravi mednarodnih standardov na področjih, na katerih je že sprejel standarde ali pa jih bo v kratkem sprejel. Če je to možno, organi za standardizacijo na ozemlju članice sodelujejo v posamezni dejavnosti v okviru mednarodne standardizacije po delegaciji, ki zastopa vse organe standardizacije na ozemlju, ki so sprejeli ali bodo sprejeli standarde na področju, na katero se nanaša določena dejavnost mednarodne standardizacije.
H. Organ za standardizacijo na ozemlju članice se po svojih najboljših močeh izogiba podvajanju ali prekrivanju z delom drugih organov za standardizacijo na nacionalnem ozemlju ali z delom pristojnih mednarodnih ali regionalnih organov za standardizacijo. Prav tako si bo po najboljših močeh prizadeval doseči nacionalni konsenz glede standardov, ki jih pripravlja. Podobno si regionalni organi za standardizacijo prizadevajo, da se izognejo podvajanju ali prekrivanju z delom pristojnih mednarodnih organov za standardizacijo.
I. Organ za standardizacijo, če je to možno, določi standarde, ki temeljijo na značilnostih proizvoda, ob upoštevanju njegove funkcionalnosti, ne pa oblike ali opisnih značilnosti.
J. Organ za standardizacijo vsaj enkrat vsakih šest mesecev objavi delovni program, v katerem navede svoje ime in naslov, standarde, ki jih trenutno pripravlja, in standarde, ki jih je sprejel v prejšnjem obdobju. Standard je v pripravi od takrat, ko je sprejeta odločitev za pripravo standarda, do trenutka, ko je sprejet. Naslovi posameznih osnutkov standardov so na zahtevo na voljo v angleškem, francoskem ali španskem jeziku. Obvestilo o delovnem programu je objavljeno v nacionalni oz. v regionalni publikaciji o dejavnostih standardizacije.
V delovnem programu je v skladu s pravili združenja ISONET za vsak standard navedena razvrstitev tega predmeta, v kateri fazi je priprava standarda in vsi mednarodni standardi, ki so bili uporabljeni kot podlaga. Organ za standardizacijo obvesti Informacijski center ISO/IEC v Ženevi o svojem delovnem programu najpozneje do objave tega delovnega programa.
Notifikacija vsebuje ime in naslov organa za standardizacijo, ime in izdajo publikacije, v kateri je objavljen delovni program, obdobje, na katero se nanaša delovni program, njeno morebitno ceno in kako ter kje jo je mogoče dobiti. Notifikacija se lahko pošlje neposredno Informacijskemu centru ISO/IEC ali pa, kar je še bolj zaželeno, po pristojnem nacionalnem članu oz. mednarodni podružnici združenja ISONET.
K. Nacionalni član ISO/IEC si po svojih najboljših močeh prizadeva, da postane član združenja ISONET ali da imenuje drugi organ za člana ter da pridobi najvišjo možno obliko članstva v združenju ISONET. Drugi organi za standardizacijo si po svojih najboljših močeh prizadevajo, da se sami pridružijo članu združenja ISONET.
L. Organ za standardizacijo pred sprejetjem standarda odobri zainteresiranim na ozemlju članice WTO najmanj 60-dnevni rok za predložitev pripomb k osnutku standarda. Vendar pa se ta rok lahko skrajša, če bi nastali ali bi utegnili nastati resni problemi v zvezi z varnostjo, zdravjem ali okoljem. Organ za standardizacijo mora najkasneje na začetku roka za pripombe objaviti obvestilo o roku za pripombe v publikaciji, ki je navedena v odstavku J. Taka notifikacija po možnosti navede, ali se osnutek sporazuma razlikuje od ustreznih mednarodnih standardov.
M. Na zahtevo katerega koli zainteresiranega z ozemlja članice WTO organ za standardizacijo nemudoma dostavi ali poskrbi za dostavo izvoda osnutka standarda, ki je bil poslan v pripombe. Katere koli pristojbine, ki se zaračunavajo za to storitev, so enake za domače in tuje stranke, razen dejanskih stroškov dostave.
N. Organ za standardizacijo pri nadaljnji obravnavi standarda upošteva pripombe, ki so prispele v roku za predložitev pripomb. Na pripombe, poslane po organih za standardizacijo, ki so sprejeli ta kodeks, je treba na zahtevo čim prej odgovoriti. V odgovoru se navede, zakaj je potrebno odstopanje od ustreznih mednarodnih standardov.
O. Potem ko je standard sprejet, ga je treba takoj objaviti.
P. Organ za standardizacijo na zahtevo katerega koli zainteresiranega na ozemlju članice WTO nemudoma dostavi ali poskrbi za dostavo izvoda svojega najnovejšega delovnega programa ali standarda, ki ga je pripravil. Katere koli pristojbine, ki se zaračunavajo za to storitev, so enake tako za domače kot za tuje stranke, razen dejanskih stroškov dostave.
Q. Organ za standardizacijo upošteva in da ustrezno priložnost za posvetovanja glede ugovorov v zvezi z izvajanjem tega kodeksa, ki jih dajo organi za standardizacijo, ki so sprejeli Kodeks dobrih navad. Nepristransko si prizadeva rešiti morebitne pritožbe.
SPORAZUM O UKREPIH NA PODROČJU VLAGANJ, KI VPLIVAJO NA TRGOVINO
ČLANICE SE,
ob upoštevanju, da so se ministri v Deklaraciji iz Punte del Este sporazumeli, da „morajo pogajanja po opravljeni proučitvi delovanja členov GATT, ki se nanašajo na trgovinske omejevalne in škodljive posledice ukrepov na področju vlaganj, ustrezno razčleniti nadaljnje določbe, ki bi bile potrebne, zato da bi se izognili takim škodljivim učinkom na trgovino“;
z željo, da se pospešuje ta razvoj in progresivna liberalizacija svetovne trgovine in da se omogočijo vlaganja čez mednarodne meje, da bi se na ta način povečala gospodarska rast vseh trgovinskih partneric, zlasti pa članic držav v razvoju, medtem ko se hkrati zagotavlja svobodna konkurenca;
ob upoštevanju posebnih trgovinskih, razvojnih in finančnih potreb članic držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav članic;
ob spoznanju, da določeni ukrepi na področju vlaganj lahko povzročajo trgovinske omejevalne in škodljive učinke,
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
Člen 1
Obseg
Ta sporazum se nanaša na ukrepe na področju vlaganj samo v zvezi s trgovino z blagom (v nadaljnjem besedilu ukrep TRIM).
Člen 2
Nacionalna obravnava in količinske omejitve
Člen 3
Izjeme
Vse izjeme na podlagi GATT 1994 se ustrezno uporabljajo tudi v zvezi z določbami tega sporazuma.
Člen 4
Članice države v razvoju
Članica država v razvoju sme svobodno začasno odstopati od določb člena 2 do te meje in na tak način, kot je določeno s členom XVIII GATT 1994, Dogovorom o plačilnobilančnih določbah GATT 1994, Deklaracijo o trgovinskih ukrepih, ki se uporabljajo iz plačilnobilančnih razlogov, sprejeto 28. novembra 1979 (BSD 26S/205-209), in ki dovoljuje članicam, da odstopajo od določb členov III in XI GATT 1994.
Člen 5
Notifikacija in prehodne ureditve
Člen 6
Preglednost
Člen 7
Odbor za ukrepe na področju vlaganj, ki vplivajo na trgovino
Člen 8
Posvetovanje in reševanje sporov
Določbe člena XXII in XXIII GATT 1994, kot jih razlaga in uporablja Dogovor o reševanju sporov, se uporabljajo za posvetovanja in reševanje sporov po tem sporazumu.
Člen 9
Pregled v Svetu za trgovino z blagom
Najpozneje v petih letih od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO Svet za trgovino z blagom pregleda uporabo tega sporazuma in ustrezno predlaga Ministrski konferenci dopolnitve besedila. Ob tem pregledu Svet za trgovino z blagom prouči, ali je treba sporazum dopolniti z določbami o investicijski in konkurenčni politiki.
PRILOGA
PONAZORITVENI SEZNAM
Ukrepi TRIM, ki so v nasprotju z obveznostjo nacionalne obravnave, določene v odstavku 4 člena III GATT 1994, vključujejo tiste, ki so obvezni ali se izvajajo po domači zakonodaji ali na podlagi upravnih odločitev ali katerih izvajanje je potrebno, da se pridobi določena prednost, in zahtevajo:
nakup ali uporabo s strani določenega podjetja proizvodov domačega porekla ali katerega koli drugega domačega vira, bodisi da je določen v smislu posameznega proizvoda, v smislu obsega ali vrednosti proizvodov ali v smislu sorazmernega obsega ali vrednosti lokalne proizvodnje; ali
omejitev nakupov podjetja ali uporabo uvoženih proizvodov v obsegu, določenem v višini, ki se nanaša na obseg ali vrednost domače proizvodnje, ki jo izvaža.
Ukrepi TRIM, ki niso v skladu z obveznostjo splošne odprave količinskih omejitev, določene v odstavku 1 člena XI GATT 1994, vsebujejo ukrepe, ki so obvezni ali se izvajajo po domači zakonodaji ali upravnih odločitvah ali katerih izvajanje je potrebno, da se pridobi določena prednost, in ki omejujejo:
uvoz s strani določenega podjetja proizvodov, ki se uporabljajo ali so v zvezi z domačo proizvodnjo, na splošno ali v višini, ki se nanaša na obseg ali vrednost domače proizvodnje, ki jo izvaža;
uvoz s strani določenega podjetja proizvodov, ki se uporabljajo ali so v zvezi z domačo proizvodnjo, na ta način, da se omejuje dostop do tujih plačilnih sredstev v višini, ki se nanaša na prilive tujih plačilnih sredstev, ki jih je možno pripisovati določenemu podjetju; ali
izvoz ali prodajo z namenom izvoza s strani določenega podjetja proizvodov, ki so določeni v smislu posameznega proizvoda, obsega ali vrednosti proizvodov ali sorazmernega obsega ali vrednosti domače proizvodnje.
SPORAZUM O IZVAJANJU ČLENA VI SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994
ČLANICE SE SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
DEL I
Člen 1
Načela
Protidumpinški ukrep se uporabi samo v okoliščinah, ki so predvidene v členu VI GATT 1994 in po uvedenih ( 29 ) preiskavah, ki se izvajajo v skladu z določbami tega sporazuma. Določbe, ki sledijo, urejajo uporabo člena VI GATT 1994 glede postopkov protidumpinške zakonodaje ali predpisov.
Člen 2
Ugotavljanje dumpinga
Prodaja enakega proizvoda na domačem trgu države izvoza ali prodaja tretji državi po cenah na enoto, ki so pod (fiksnimi in variabilnimi) stroški proizvodnje, z dodanimi administrativnimi, prodajnimi in splošnimi stroški se lahko obravnava kot prodaja zunaj redne trgovine zaradi cene in se lahko zanemari pri ugotavljanju normalne vrednosti, le če oblasti ( 31 ) ugotovijo, da se prodaja odvija v daljšem obdobju ( 32 ) v znatnih količinah ( 33 ) po cenah, ki ne omogočajo nadomestitve vseh stroškov v določenem razumnem času. Če so cene, ki so pod ravnijo stroškov na enoto proizvoda med prodajo, nad ponderiranim povprečjem stroškov na enoto med preiskavo, tedaj te cene veljajo kot take, ki omogočajo nadomestitev stroškov v določenem razumnem obdobju.
Za namene odstavka 2 se stroški običajno računajo na osnovi knjigovodstva, ki ga vodi izvoznik ali proizvajalec, ki je v preiskavi, pod pogojem, da je to knjigovodstvo v skladu s splošno veljavnimi knjigovodskimi načeli v državi izvoza in na razumen način izraža stroške, ki so v zvezi s proizvodnjo in prodajo proizvoda, ki je predmet obravnave. Oblasti upoštevajo vse razpoložljive dokaze v zvezi s pravilno razdelitvijo stroškov, vključno s tistimi, ki jih med preiskavo zagotovita izvoznik ali proizvajalec, pod pogojem, da imajo take razdelitve zgodovinsko uporabo uvoznika ali proizvajalca, zlasti v zvezi z določitvijo ustrezne amortizacije in amortizacijskih obdobij ter deležev kapitalnih vlaganj in drugih razvojnih stroškov. Če že ni upoštevano pri razdelitvi stroškov v okviru tega pododstavka, je treba stroške ustrezno prilagoditi stroškovnim postavkam, ki se ne ponavljajo in so korist za tekočo in/ali bodočo proizvodnjo, ali razmeram, v katerih so stroški v obdobju preiskave pod vplivom zagonskih dejavnosti ( 34 ).
Za namene odstavka 2 zneski za administrativne, prodajne in splošne stroške ter dobičke temeljijo na dejanskih podatkih, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo v običajni trgovini enakega proizvoda izvoznika ali proizvajalca, ki je v preiskavi. Če taki zneski niso določljivi na taki osnovi, se lahko zneski določijo na osnovi:
dejanskih zneskov, ki so nastali in jih realizira določen izvoznik ali proizvajalec v zvezi s proizvodnjo in prodajo na domačem trgu države porekla enake splošne kategorije proizvodov;
ponderiranega povprečja dejansko nastalih in od drugih izvoznikov ali proizvajalcev realiziranih zneskov, ki so v preiskavi, v zvezi s proizvodnjo in prodajo enakega proizvoda na domačem trgu države porekla;
katere koli druge razumne metode pod pogojem, da določen znesek za dobiček ne presega dobička, ki ga normalno realizirajo drugi izvozniki ali proizvajalci pri prodaji blaga enake splošne kategorije na domačem trgu države porekla.
Če primerjava na podlagi odstavka 4 zahteva preračun valut, se tak preračun opravi z uporabo tečaja na dan prodaje ( 36 ), vendar pod pogojem, če je prodaja valute na prostem trgu neposredno v zvezi z določenim izvozom, da se uporabi tečaj te prodaje. Nihanja tečajev se ne upoštevajo v preiskavi, pri čemer dajo oblasti v preiskavi izvoznikom na razpolago vsaj 60 dni, da prilagodijo svoje izvozne cene tako, da izražajo povprečno gibanje tečaja med preiskavo.
Pod pogoji določb, ki urejajo pravično primerjavo v odstavku 4, se obstoj dumpinga v fazi preiskave običajno ugotovi na podlagi primerjave ponderiranega povprečja normalne vrednosti s ponderiranim povprečjem cen vseh primerljivih izvoznih transakcij ali s primerjavo normalne vrednosti in izvoznih cen od primera do primera. Normalna vrednost, ki se ugotovi na podlagi ponderiranega povprečja, se lahko primerja s cenami posameznih izvoznih transakcij, če oblasti ugotovijo določen vzorec izvoznih cen, ki se znatno razlikujejo od kupca do kupca, po območjih ali glede na različen čas in če obstaja razlaga za to, zakaj takih razlik ni možno ustrezno upoštevati z uporabo ponderiranega povprečja ali primerjav od primera do primera.
Člen 3
Ugotavljanje škode ( 37 )
Ugotavljanje grožnje materialne škode temelji na dejstvih in ne zgolj na sumih, domnevah ali oddaljenih možnostih. Sprememba okoliščin, ki utegne ustvariti razmere, v katerih bi dumping lahko povzročal škodo, mora biti jasno predvidena in imeti nujne posledice ( 38 ). Pri nastajanju ugotovitve v zvezi z obstojem grožnje materialne škode oblasti med drugim upoštevajo dejavnike:
znatno povečanje dumpinškega uvoza na domačem trgu, kar kaže na verjetnost splošnega povečanja uvoza;
zadostne razpoložljive oziroma znatno povečane zmogljivosti izvoznika, kar kaže na verjetnost znatno povečanega dumpinškega izvoza na trg članice uvoznice, pri čemer je treba upoštevati tudi možnosti izvoza na tretje trge oziroma njihovo sposobnost, da sprejmejo dodaten izvoz;
ali uvoz prihaja čez mejo po cenah, ki pomembno zniževalno ali zadrževalno vplivajo na domače cene ter bi po vsej verjetnosti povzročile povečanje povpraševanja po dodatnem uvozu; in
zaloge proizvoda, ki se obravnava.
Nobeden od teh dejavnikov sam po sebi ne more imeti odločilnega vpliva, toda celota upoštevanih dejavnikov mora voditi k sklepu, da je nadaljnji dumpinški izvoz nujen in, če se ne uvedejo zaščitni ukrepi, da bi nastala materialna škoda.
Člen 4
Opredelitev domače industrije
Za namene tega sporazuma se izraz „domača industrija“ razlaga, kot da se nanaša na domače proizvajalce enakega proizvoda kot celoto ali na tisti del proizvajalcev, katerih skupen obseg proizvodov pomeni glavni delež domače proizvodnje teh proizvodov, razen:
če so proizvajalci v razmerju ( 39 ) z izvozniki ali uvozniki ali so sami uvozniki domnevno dumpinškega proizvoda, se izraz „domača industrija“ razlaga, kot da se nanaša na preostale proizvajalce;
v izjemnih razmerah se lahko ozemlje članice za določeno proizvodnjo deli na dva ali več konkurenčnih trgov, proizvajalci na vsakem od teh pa se lahko obravnavajo kot posebna industrija, če (a) proizvajalci na takem trgu prodajo vso ali skoraj vso svojo proizvodnjo določenega proizvoda, in (b) proizvajalci določenega proizvoda, ki so na drugih delih ozemlja, povpraševanja na takem trgu ne zadovoljujejo v znatnem delu. V takih okoliščinah je možno ugotoviti, da škoda obstaja, četudi večji del celotne domače proizvodnje ni oškodovan, pod pogojem, da obstaja koncentracija dumpinškega uvoza na takem izoliranem trgu in pod nadaljnjim pogojem, da dumpinški uvoz povzroča škodo proizvajalcem vsej ali skoraj vsej proizvodnji na tem trgu.
Člen 5
Uvedba postopka in preiskava
Vloga iz odstavka 1 vključuje dokaze o (a) dumpingu, (b) škodi v smislu člena VI GATT 1994, kot ga razlaga ta sporazum, in (c) vzročni zvezi med dumpinškim uvozom in domnevno škodo. Navadna trditev, ki ni podprta z ustreznimi dokazi, ne zadošča zahtevam tega odstavka. Vloga mora vsebovati take podatke, ki so razumno dosegljivi vlagatelju v zvezi z naslednjim:
opredelitev vlagatelja, opis vlagateljevega obsega in vrednosti domače proizvodnje enakega proizvoda. Če je pisna vloga vložena v imenu domače industrije, mora vlagatelj opredeliti industrijo, v katere imenu je vloga vložena, s seznamom vseh znanih domačih proizvajalcev enakega proizvoda (ali združenj domačih proizvajalcev enakega proizvoda) in v okviru možnosti opis obsega in vrednosti domače proizvodnje enakega proizvoda, ki odpade na te proizvajalce;
popoln opis domnevanega dumpinškega proizvoda, imena države oziroma držav porekla ali določenega izvoza, istovetnost vsakega znanega izvoznika ali tujega proizvajalca in seznam znanih oseb, ki uvažajo določen proizvod;
podatke o cenah, po katerih se določen proizvod prodaja, če je namenjen porabi na domačem trgu države ali držav porekla ali izvoza (ali če je to primerno, podatke o cenah, po katerih se proizvod prodaja iz države ali držav porekla ali izvoza tretji državi ali državam, ali v zvezi s sestavljeno vrednostjo proizvoda), in podatke o izvoznih cenah ali, če je primerno, o cenah, po katerih se proizvod prvič preproda neodvisnemu kupcu na območju članice uvoznice;
podatke o razvoju obsega domnevnega dumpinškega uvoza, učinkih tega uvoza na cene enakega proizvoda na domačem trgu in posledičnih vplivih uvoza na domačo industrijo, ki se kažejo v ustreznih dejavnikih in pokazateljih, ki se nanašajo na stanje domače industrije, kot so tisti, ki so našteti v odstavkih 2 in 4 člena 3.
Člen 6
Dokazi
Izvozniki ali tuji proizvajalci, ki prejmejo vprašalnike, ki se uporabljajo v protidumpinški preiskavi, morajo imeti vsaj 30 dni za odgovor ( 43 ). Ustrezno je treba obravnavati vsako zahtevo za podaljšanje 30-dnevnega roka in na podlagi utemeljenih razlogov tako podaljšanje odobriti, kadar koli je to izvedljivo.
Ob upoštevanju potreb po varovanju zaupnih podatkov se dokazi, ki jih zainteresirane strani dajejo v pisni obliki, takoj dajo na razpolago drugim zainteresiranim udeležencem preiskave.
Takoj, ko se preiskava uvede, oblasti dostavijo celotno besedilo pisne vloge, ki so jo prejeli v smislu odstavka 1 člena 5, znanim izvoznikom ( 44 ) in oblastem članice izvoznice, na zahtevo pa tudi drugim zainteresiranim stranem, ki so vpletene v postopek. Ustrezno se pazi na potrebe varovanja zaupnih podatkov, kakor je določeno v odstavku 5.
Oblasti od zainteresiranih strani, ki so dale zaupne podatke, zahtevajo, da zagotovijo povzetke, ki niso zaupni. Ti povzetki morajo biti dovolj natančni, da omogočajo razumen vpogled v vsebino zaupno danih podatkov. V izjemnih okoliščinah te strani lahko sporočijo, da takih podatkov ni možno pripraviti v obliki povzetka. V takih izjemnih okoliščinah je treba zagotoviti izjavo o razlogih, zakaj priprava povzetka ni možna.
Če oblasti ugotovijo, da zahteva po zaupnosti ni utemeljena, in če tisti, ki je podatek dal, ni pripravljen objaviti podatkov ali pa dati pooblastila za objavo teh podatkov v splošni ali povzeti obliki, lahko oblasti take podatke zanemarijo, razen če je možno oblastem na zadovoljiv način dokazati iz ustreznih virov, da so podatki točni ( 46 ).
Za vsako izbiro izvoznikov, proizvajalcev, uvoznikov ali proizvodov, ki se opravi na podlagi tega odstavka, je priporočljivo, da se opravi na podlagi posvetovanja ali soglasja izvoznikov, proizvajalcev ali prizadetih uvoznikov.
Kadar oblasti omejijo svoje proučevanje, kakor je določeno v tem odstavku, ne glede na to ugotovijo posamezno stopnjo dumpinga za vsakega izvoznika ali proizvajalca, ki prvotno ni izbran in v preiskavi pravočasno predloži potrebne podatke, tako da jih je možno upoštevati v preiskavi, razen če je izvoznikov ali proizvajalcev toliko, da bi proučitev neprimerno obremenjevala oblasti in bi onemogočala pravočasen sklep preiskave. Prostovoljni odzivi se ne smejo zavračati.
V tem sporazumu izraz „zainteresirane strani“ pomeni:
izvoznik ali tuj proizvajalec ali uvoznik proizvoda, ki je v preiskavi, ali trgovinsko ali poslovno združenje, katerega večina članov so proizvajalci, izvozniki ali uvozniki takega proizvoda;
vlada članice izvoznice; in
proizvajalec enakega proizvoda članice uvoznice ali trgovinsko oziroma poslovno združenje, katerega večina članov proizvaja enak proizvod na ozemlju članice uvoznice.
Ta seznam članicam ne preprečuje, da dovolijo domačim ali tujim stranem poleg tistih, ki so omenjene zgoraj, da se obravnavajo kot udeleženci.
Člen 7
Začasni ukrepi
Začasne ukrepe je možno uporabljati le, če:
je preiskava sprožena v skladu z določbami člena 5, dana javna objava v zvezi s tem in če je zainteresiranim stranem danih dovolj priložnosti, da predložijo podatke in dajo pripombe;
je sprejeta začasna pritrdilna ugotovitev o obstoju dumpinga in posledični škodi za domačo industrijo; in
pristojne oblasti menijo, da so taki ukrepi potrebni, da bi se preprečila škoda med trajanjem preiskave.
Člen 8
Cenovne zaveze
Člen 9
Uvedba in pobiranje protidumpinških carin
Če se znesek protidumpinške carine določi za nazaj, je treba čim prej določiti končno obvezo plačila protidumpinške carine, običajno pa v 12 mesecih, v nobenem primeru pa ne pozneje kot v 18 mesecih od dneva, ko je vložena zahteva, da se določi dokončen znesek protidumpinške carine ( 48 ). Kakršno koli povračilo je potrebno opraviti takoj in običajno najpozneje v 90 dneh po tem, ko je ugotovljena končna obveza na podlagi tega pododstavka. V vsakem primeru, če se povračilo ne opravi v 90 dneh, morajo oblasti dati ustrezno razlago, če se ta zahteva.
Če se določi znesek protidumpinške carine vnaprej, je treba na zahtevo upoštevati možnost takojšnjega povračila vsakršne carine, ki se plača več, kot znaša stopnja dumpinga. Povračilo vsakršne carine, ki je plačana več, kot znaša dejanska stopnja dumpinga, se običajno opravi v 12 mesecih, v nobenem primeru pa ne v daljšem času kakor 18 mesecev od dneva, ko je uvoznik proizvoda, ki je bil predmet protidumpinške carine, vložil zahtevo za povračilo, ustrezno opremljeno z dokazi. Odobreno povračilo je treba običajno izvesti v 90 dneh od dneva zgoraj omenjene odločitve.
Pri ugotavljanju, ali in v kakšni meri je treba dati povračilo, kadar je izvozna cena sestavljena v skladu z odstavkom 3 člena 2, oblasti upoštevajo vsakršno spremembo normalne vrednosti v stroških, nastalih med uvozom in preprodajo, ter gibanje preprodajne cene, ki je ustrezno izražena v naslednjih prodajnih cenah, in morajo izračunati izvozno ceno brez odbitkov za plačane protidumpinške carine, ko se pridobijo neizpodbitni dokazi v zvezi z zgornjimi spremembami.
Če oblasti omejijo svoje proučevanje v skladu z drugim stavkom odstavka 10 člena 6, tedaj vsaka protidumpinška carina, ki se uporabi za uvoz od izvoznikov ali proizvajalcev, ki niso vključeni v to proučitev, ne sme presegati:
ponderiranega povprečja stopnje dumpinga, ki je ugotovljeno v zvezi z izbranimi izvozniki ali proizvajalci; ali
razlike med ponderiranim povprečjem normalne vrednosti izbranih izvoznikov ali proizvajalcev in izvozne cene izvoznikov in proizvajalcev, ki se posamezno ne proučujejo, če se obveznost plačila protidumpinških carin računa na podlagi predvidene normalne vrednosti,
pod pogojem, da oblasti zanemarijo za namene tega odstavka kakršne koli ničelne ali de minimisstopnje in stopnje, ki so ugotovljene pod pogoji, na katere se nanaša odstavek 8 člena 6. Oblasti uporabijo posamezne carine ali normalne vrednosti za uvoz od katerega koli izvoznika ali proizvajalca, ki ni vključen v proučevanje, ki je zagotovil potrebne informacije med preiskavo, kakor je določeno v odstavku 10.2 člena 6.
Člen 10
Veljavnost za nazaj
Dokončna protidumpinška carina se sme zaračunati za proizvode, ki so prišli v porabo najpozneje v 90 dneh od dneva uporabe začasnih ukrepov, če oblasti glede proizvoda, ki je predmet dumpinga, ugotovijo, da:
obstajajo prejšnji primeri dumpinga, ki so povzročali škodo, ali da se je uvoznik zavedal ali pa bi se moral zavedati, da izvoznik izvaja dumping in da tak dumping lahko povzroči škodo; in
je škoda povzročena zaradi množičnega dumpinškega uvoza določenega proizvoda v relativno kratkem času, ki ima v trenutku določenega dumpinškega uvoza in drugih okoliščin (kot na primer hitro povečevanje zalog uvoženega proizvoda) možnosti, da resno ogrozi učinke dokončne protidumpinške carine, ki naj bi se uporabila pod pogojem, da je prizadetim uvoznikom dana možnost, da dajo pripombe.
Člen 11
Trajanje in proučitev protidumpinških carin in cenovne zaveze
Člen 12
Razglas in razlaga ugotovitev
Razglas o uvedbi preiskave mora vsebovati ali na drug način zagotoviti v obliki ločenega poročila ( 51 ) dovolj informacij o:
imenu države ali držav izvoznic in določenega proizvoda;
datumu uvedbe preiskave;
podlagi v vlogi, na kateri temelji domneva, da gre za dumping;
povzetku dejavnikov, na katerih temelji domnevna škoda;
naslovu, kamor naj zainteresirani pošiljajo svoje pisne izjave;
časovnih rokih, ki se dopuščajo zainteresiranim, da sporočajo svoja mnenja.
Razglas o uvedbi začasnih ukrepov mora vsebovati ali drugače zagotavljati v obliki ločenega poročila dovolj podrobne razlage v zvezi s predhodnimi ugotovitvami o obstoju dumpinga in škode in se morajo nanašati na dejanska in pravna vprašanja, ki so bila podlaga za to, da se argumenti sprejmejo ali zavrnejo. Tak razglas ali poročilo mora ob ustreznem upoštevanju zahteve za varovanje zaupnih informacij vsebovati zlasti:
imena dobaviteljev, ali če to ni izvedljivo, ime države dobaviteljice;
opis proizvoda, ki ustreza potrebam carine;
ugotovljeno stopnjo dumpinga in celovito razlago razlogov za uporabljeno metodologijo pri ugotavljanju in primerjanju izvozne cene in normalne vrednosti na osnovi člena 2;
okoliščine, ki se nanašajo na škodo, kot so določene v členu 3;
poglavitne razloge, ki so podlaga za določene ugotovitve.
Razglas o končani ali prekinjeni preiskavi ob pritrdilni ugotovitvi, ki je podlaga za uvedbo dokončne carine ali za sprejem cenovne zaveze, mora vsebovati ali drugače zagotoviti v obliki ločenega poročila vse ustrezne informacije o dejanskih in pravnih zadevah in razlogih, ki so bili podlaga za uvedbo končnega ukrepa ali za sprejem cenovne zaveze ob ustreznem upoštevanju zahteve po varovanju zaupnih informacij. Razglas ali poročilo mora vsebovati zlasti informacije, ki so opisane v pododstavku 2.1, kakor tudi razloge za sprejem ali zavrnitev relevantnih argumentov ali trditev izvoznikov ali uvoznikov ter osnovo za katero koli odločitev na podlagi pododstavka 10.2 člena 6.
Razglas o končani ali prekinjeni preiskavi, ki sledi sprejeti zavezi na podlagi člena 8, mora vključevati ali drugače zagotavljati v obliki ločenega poročila tudi tisti del zaveze, ki ni zaupen.
Člen 13
Sodna revizija
Vsaka članica, katere nacionalna zakonodaja vsebuje določbe o protidumpinških ukrepih, mora imeti sodne, arbitražne ali upravne svete ali postopke, med drugim z namenom takojšnje proučitve upravnih ukrepov, ki se nanašajo na dokončne ugotovitve in proučitve ugotovitev v smislu člena 11. Taki sveti ali postopki morajo biti neodvisni od oblasti, ki so odgovorne za omenjene ugotovitve ali proučitve.
Člen 14
Protidumpinški postopek v korist tretje države
Člen 15
Članice države v razvoju
Splošno je znano, da morajo razvite države članice posebej upoštevati posebne okoliščine članic držav v razvoju pri obravnavi vloge za uvedbo protidumpinških ukrepov na podlagi tega sporazuma. Možnosti konstruktivnih ukrepov, ki jih določa ta sporazum, morajo biti raziskane pred uporabo protidumpinških carin, če bi te prizadele temeljne interese članic držav v razvoju.
DEL II
Člen 16
Odbor za protidumping
Člen 17
Posvetovanje in reševanje sporov
DSB na zahtevo pritožbene strani ustanovi ugotovitveni svet, da prouči zadevo na podlagi:
pisne izjave članice, ki je zahtevo dala, ki pove, na kakšen način je korist, ki ji pripada neposredno ali posredno na podlagi tega sporazuma, izničena ali omejena ali na kakšen način je ovirano doseganje ciljev tega sporazuma; in
dejstev, ki so dostopna oblastem članice uvoznice v skladu z ustreznimi domačimi postopki.
Pri proučevanju zadeve, na katero se nanaša odstavek 5:
ugotovitveni svet pri presoji dejstev v zadevi določi, ali so oblasti na pravilen način ugotovile dejstva in ali je bilo njihovo ovrednotenje teh dejstev nepristransko in objektivno. Če je bila ugotovitev dejstev pravilna ter je bilo ovrednotenje nepristransko in objektivno, četudi bi ugotovitveni svet utegnil sprejeti drugačne sklepe, se tako ovrednotenje ne zavrne;
ugotovitveni svet razlaga ustrezne določbe tega sporazuma v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava. Če svet ugotovi, da sporazum dopušča več kot eno možno razlago, tedaj svet ugotovi, da je ukrep oblasti usklajen s sporazumom, če temelji na eni od možnih razlag.
DEL III
Člen 18
Končne določbe
V zvezi z izračunom stopnje dumpinga in postopki povračil v odstavku 3 člena 9 se uporabljajo pravila, ki so se uporabljala v zadnjem postopku ugotavljanja obstoja dumpinga oziroma proučitve.
Za namene odstavka 3 člena 11 se domneva, da so obstoječi protidumpinški ukrepi uvedeni na dan, ki ni poznejši od dneva začetka veljavnosti Sporazum o WTO za določeno članico, z izjemo tistih primerov, v katerih je v veljavni domači zakonodaji članice že vključena določba enake vrste kakor tista v omenjenem odstavku.
PRILOGA I
POSTOPKI ZA PREISKAVE NA KRAJU SAMEM NA PODLAGI ODSTAVKA 7 ČLENA 6
Ob uvedbi preiskave morajo biti oblasti članice izvoznice in podjetja, za katera je znano, da so prizadeta, obveščeni o namenu izvedbe preiskave na kraju samem.
Če je namen, da se v izjemnih primerih v preiskovalno skupino vključijo tudi nevladni strokovnjaki, morajo biti o tem obveščene oblasti in podjetja članice izvoznice. Za take nevladne strokovnjake morajo veljati učinkovite sankcije za kršitev zaupnosti.
Pridobivanje izrecnega privoljenja prizadetih podjetij članice izvoznice pred dokončnim dogovorom o obisku bi moralo biti običajna praksa.
Takoj ko je prejeto soglasje določenih podjetij, morajo preiskovalne oblasti obvestiti oblasti članice izvoznice o imenih in naslovih podjetij, ki naj bi jih obiskali, in o dogovorjenih datumih.
Pred obiskom je treba prizadeta podjetja obvestiti dovolj vnaprej.
Obiske z namenom razlage vprašalnika je treba opraviti le na zahtevo izvoznega podjetja. Tak obisk se sme opraviti le, če (a) oblasti članice uvoznice o tem obvestijo predstavnike določene članice, in (b) slednja ne nasprotuje obisku.
Ker je poglavitni namen preiskave na kraju samem preveriti dane informacije ali pridobiti nadaljnje podrobnosti, jo je treba opraviti, potem ko je prejet odgovor na vprašalnik, razen če podjetje soglaša z nasprotnim ter vlado članice izvoznice preiskovalne oblasti obvestijo o predvidenem obisku in ta temu ne nasprotuje; običajna praksa pa bi morala biti, da se določena podjetja pred obiskom obvestijo o splošni naravi informacij, ki naj bi bile preverjene, in o tem, katere nadaljnje informacije je treba zagotoviti, vendar to ne izključuje zahtev na kraju samem, da se zagotovijo nadaljnje podrobnosti v luči že pridobljenih informacij.
Na poizvedovanja ali vprašanja, ki jih postavljajo oblasti ali podjetja članice izvoznice in so bistvena za uspešno preiskavo na kraju samem, je treba odgovoriti, kadar je možno, pred obiskom.
PRILOGA II
NAJBOLJŠE DOSTOPNE INFORMACIJE V SMISLU ODSTAVKA 8 ČLENA 6
Kakor hitro je možno, morajo po uvedbi preiskave preiskovalne oblasti natančno določiti informacije, ki jih zahtevajo od katere koli zainteresirane strani, in način, na katerega mora zainteresirana stran te informacije pripraviti v svojem odgovoru. Oblasti morajo prav tako zagotoviti, da je določena stran seznanjena, če informacij ne zagotovi v razumnem času, da bodo oblasti prosto sprejemale ugotovitve na podlagi podatkov, ki so na voljo, vključno s tistimi, ki so vsebovani v vlogi za uvedbo preiskave, ki jo je vložila domača industrija.
Oblasti lahko tudi zahtevajo, da zainteresirana stran da svoj odgovor v obliki določenega sredstva (npr. računalniški trak) ali v računalniškem jeziku. Če je taka zahteva dana, tedaj morajo oblasti upoštevati razumno sposobnost zainteresirane strani, da odgovori v obliki zaželenega sredstva ali računalniškega jezika, in ne smejo zahtevati od zainteresirane strani, da v svojem odgovoru uporablja računalniški sistem, ki je drugačen od tistega, ki ga ta stran sama uporablja. Oblasti ne smejo vztrajati pri zahtevi, da se odgovor da kot računalniški zapis, če zainteresirana stran nima računalniške obdelave knjigovodskih podatkov in če bi zagotovitev zahtevanega odgovora imela za posledico neprimerno breme za zainteresirano stran, npr. povzročilo bi nerazumne dodatne stroške in težave. Oblasti ne bi smele vztrajati pri odgovoru v obliki določenega sredstva ali računalniškega jezika, če zainteresirana stran nima računalniško obdelanih knjigovodskih podatkov v takem sredstvu ali računalniškem jeziku in če bi priprava odgovora v skladu s tako zahtevo imela za posledico nerazumno dodatno breme za zainteresirano stran, npr. povzročilo bi nerazumne dodatne stroške in težave.
Vse informacije, ki jih je možno preverjati in so ustrezno predložene, tako da jih je možno uporabljati v preiskavi brez neprimernih težav, ki so dostavljene pravočasno, in če so temu ustrezno dane v sredstvu ali računalniškem jeziku, kar so oblasti zahtevale, je treba upoštevati pri oblikovanju ugotovitev. Če določena stran ne odgovori v obliki zaželenega sredstva ali računalniškega jezika, oblasti pa ugotovijo, da so dane okoliščine določene v odstavku 2, tedaj odgovora, ki ni pripravljen v zaželenem sredstvu ali računalniškem jeziku, ne bi smeli šteti kot znatno oviro za preiskavo.
Če oblasti nimajo možnosti, da obdelujejo podatke, če so ti dani v določenem sredstvu (npr. računalniški trak), tedaj je treba podatke zagotoviti v obliki pisnega gradiva ali kateri koli drugi obliki, ki je za oblasti sprejemljiva.
Četudi dane informacije niso idealne v vseh pogledih, to ne opravičuje oblasti, da jih ne upoštevajo, pod pogojem, da je zainteresirana stran ravnala v skladu s svojimi najboljšimi možnostmi.
Če dokazi ali informacije niso sprejeti, je treba o razlogih za to nemudoma obvestiti zainteresirano stran, ta pa mora imeti možnost, da zagotovi nadaljnja pojasnila v razumnem roku ob upoštevanju časovnih omejitev preiskave. Če oblasti menijo, da pojasnila niso zadovoljiva, je treba navesti razloge za zavrnitev takih dokazov ali informacij v kateri koli objavljeni ugotovitvi.
Če oblasti utemeljujejo svoje ugotovitve, vključno s tistimi, ki se nanašajo na normalno vrednost, na informacijah iz sekundarnega vira, vključno z informacijami, ki so vsebovane v vlogi za uvedbo preiskave, tedaj morajo biti posebej previdne. V takih primerih morajo oblasti, če je to izvedljivo, preveriti informacije iz drugih neodvisnih virov, ki so jim na razpolago, kot so objavljeni ceniki, uradna uvozna statistika in carinska poročila, in iz informacij drugih zainteresiranih strani med preiskavo. Toda jasno je, če neka zainteresirana stran ne sodeluje in se na ta način zadržujejo ustrezne informacije pred oblastmi, lahko taka situacija vodi k manj ugodnemu izidu za tako stran, kakor če bi ta stran sodelovala.
SPORAZUM O IZVAJANJU ČLENA VII SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994
SPLOŠNE UVODNE OPOMBE
1. Primarna osnova za carinsko vrednost v smislu tega sporazuma je „transakcijska vrednost“, kot jo določa člen 1. Člen 1 je treba brati skupaj s členom 8, ki med drugim predvideva prilagajanje ceni, ki je dejansko plačana, ali ceni, ki jo je treba plačati, v primerih, ko so na kupčevi strani nastali določeni elementi, za katere se šteje, da sestavljajo del carinske vrednosti, niso pa upoštevani v dejansko plačani ceni ali v ceni, ki jo je treba plačati za uvoženo blago. Člen 8 prav tako predvideva upoštevanje določenih ugodnosti v okviru transakcijske vrednosti, ki se utegnejo prenašati od kupca na prodajalca v obliki določenega blaga ali storitev kot nadomestilo za denar. Od člena 2 do 7 so določene metode ugotavljanja carinske vrednosti, kadar te ni možno določiti na podlagi člena 1.
2. Kadar carinske vrednosti ni mogoče določiti na podlagi člena 1, bi normalno moralo priti do posveta med carinsko upravo in uvoznikom z namenom, da se ugotovi osnova vrednosti v skladu s členom 2 in 3. Možno je na primer, da ima uvoznik podatke o carinski vrednosti za enako ali podobno uvoženo blago, ki pa niso takoj na razpolago carinski upravi v pristanišču uvoza. Po drugi strani pa utegne carinska uprava imeti podatke o carinski vrednosti enakega ali podobnega uvoženega blaga, ki pa niso enostavno dostopni uvozniku. Posvetovalni postopek med obema stranema omogoča izmenjavo podatkov ob trgovinski zaupnosti z namenom, da se ugotovi prava osnova vrednosti za potrebe carinjenja.
3. Člena 5 in 6 določata osnovi za carinsko vrednost, če te ni mogoče določiti na podlagi transakcijske vrednosti uvoženega blaga ali enakega ali podobnega uvoženega blaga. Z uporabo odstavka 1 člena 5 se določa carinska vrednost na podlagi cene, po kateri se blago prodaja v taki obliki, kot je uvoženo, neodvisnemu kupcu v državi uvoza. Uvoznik ima pravico, če tako zahteva, da se blago, ki se po uvozu predeluje naprej, ovrednoti v skladu s členom 5. Z uporabo člena 6 se carinska vrednost ugotavlja na podlagi izračuna vrednosti. Metodi pomenita določene težave, zaradi česar ima uvoznik v skladu s členom 4 pravico izbirati vrstni red uporabe ene ali druge metode.
4. Člen 7 določa način ugotavljanja carinske vrednosti, če te ni možno ugotavljati na podlagi katerega koli od prejšnjih členov.
ČLANICE SE
v zvezi z mnogostranskimi trgovinskimi pogajanji;
z željo uveljavljanja ciljev GATT 1994 in zagotavljanja dodatnih koristi v mednarodni trgovini za države v razvoju;
ob spoznanju pomena določb člena VII GATT 1994, z željo razčlenjevati pravila zaradi njihove uporabe in z namenom zagotavljati večjo enotnost in zanesljivost pri njihovem izvajanju;
ob spoznanju potrebe po pravičnem, poenotenem in nevtralnem sistemu vrednotenja blaga za potrebe carinjenja, ki izključujejo uporabo arbitrarnih ali fiktivnih carinskih vrednosti;
ob spoznanju, da bi morala biti v največji možni meri podlaga za vrednotenje blaga za potrebe carinjenja transakcijska vrednost blaga, ki je predmet vrednotenja;
ob spoznanju, da bi carinsko vrednotenje moralo temeljiti na enostavnih in enakovrednih merilih, ki so skladna s trgovinsko prakso, ter da morajo biti postopki vrednotenja splošno uporabni brez diskriminacije glede na vir dobavljenega blaga;
ob spoznanju, da se postopki vrednotenja ne bi smeli uporabljati v boju proti dumpingu,
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
DEL I
PRAVILA CARINSKEGA VREDNOTENJA
Člen 1
Carinska vrednost uvoženega blaga je transakcijska vrednost oziroma cena, ki je dejansko plačana ali ki naj bi bila plačana za blago, ki se proda kot izvoz v državo uvoza, ki pa se prilagaja na podlagi določb člena 8, pod pogoji:
da za kupca ni omejitev v zvezi z razpolaganjem ali uporabo blaga z izjemo omejitev, ki:
so določene z zakonom ali pa jih postavljajo oblasti države uvoza;
omejujejo zemljepisno območje, na katerem je možno blago preprodajati; ali
bistveno ne vplivajo na vrednost blaga.
da je prodaja ali cena na določen način pogojena ali zahteva določeno povratno korist, katere vrednosti pa ni možno določiti v zvezi z blagom, ki se vrednoti;
da noben del prihodka iz katere koli kupčeve nadaljnje prodaje, razpolaganja ali uporabe blaga ne pripada neposredno ali posredno prodajalcu, razen če je možna ustrezna prilagoditev glede na določbe člena 8; in
da kupec in prodajalec nista v razmerju ali če sta v razmerju, da je transakcijska vrednost sprejemljiva za carinjenje v skladu z določbami odstavka 2.
Pri odločanju, ali je transakcijska vrednost sprejemljiva za namene odstavka 1, dejstvo, da sta kupec in prodajalec v razmerju v smislu člena 15, samo po sebi ne zadostuje za to, da se transakcijska vrednost ugotovi kot nesprejemljiva. V takih primerih je treba proučiti okoliščine v zvezi s prodajo in sprejeti transakcijsko vrednost, če razmerje ni vplivalo na ceno. Če carina glede na informacije uvoznika ali informacije, ki so drugače pridobljene, meni, da obstaja podlaga za oceno, da je razmerje vplivalo na ceno, mora podlago za tako mnenje sporočiti uvozniku, uvoznik pa mora imeti razumne možnosti za ugovor. Na zahtevo uvoznika mora biti tako sporočilo v pisni obliki.
Pri prodaji med osebami, med katerimi obstaja razmerje, se transakcijska vrednost sprejme in se blago vrednoti v skladu z določbami odstavka 1, kadar koli uvoznik prikaže, da je taka vrednost približno enaka eni od vrednosti, ki je ugotovljena sočasno ali pa v približno istem času:
transakcijski vrednosti pri prodaji enakega ali podobnega blaga za izvoz v isto državo uvoza kupcem, ki niso v razmerju;
carinski vrednosti enakega ali podobnega blaga, ki je ugotovljena v skladu z določbami člena 5;
carinski vrednost enakega ali podobnega blaga, ki je ugotovljena v skladu z določbami člena 6.
Pri uporabi zgoraj določenih preizkusov je treba upoštevati ugotovljene razlike v ravneh trgovine, v količinah, elemente člena 8 in stroške, ki nastanejo pri prodajalcu pri prodaji, pri kateri pa prodajalec in kupec nista v razmerju, ki pa niso nastali pri prodajalcu pri prodaji, v kateri sta prodajalec in kupec v razmerju.
Preizkusi, ki so določeni v odstavku 2(b), se uporabijo na predlog uvoznika, vendar vselej le zaradi primerjave. Nadomestne vrednosti se ne smejo določati na podlagi odstavka 2(b).
Člen 2
Če carinske vrednosti ni mogoče ugotoviti na podlagi določb člena 1, tedaj je carinska vrednost enaka transakcijski vrednosti enakega pri izvozu v isto državo prodanega blaga, katerega izvoz je opravljen v istem ali v približno istem času kot blago, ki se vrednoti.
Pri uporabi tega člena se transakcijska vrednost enakega blaga pri prodaji na enaki trgovinski ravni in v približno enakih količinah kot blago, ki se vrednoti, uporabi za ugotavljanje carinske vrednosti. Če taka prodaja ne obstaja, se uporabi enako blago, ki je prodano na drugačni trgovinski ravni in/ali v drugačnih količinah, s prilagoditvami, ki morajo upoštevati razlike v zvezi z različno trgovinsko ravnijo prodaje in/ali količino, pod pogojem, da se take prilagoditve lahko utemeljujejo z dokazili, ki jasno kažejo na razumno in točno prilagoditev, ne glede na to, ali je rezultat tega povišanje ali znižanje vrednosti.
Člen 3
Če carinske vrednosti uvoženega blaga ni mogoče ugotoviti na podlagi določb člena 1 in 2, tedaj velja kot carinska vrednost transakcijska vrednost podobnega blaga, prodanega v izvozu isti državi uvoza, ki je izvoženo sočasno ali skoraj sočasno kot blago, ki se vrednoti.
Pri uporabi tega člena se za ugotavljanje carinske vrednosti uporabi transakcijska vrednost podobnega blaga pri prodaji na enaki trgovinski ravni in v bistveno enakih količinah kakor blago, ki se vrednoti. Če ni mogoče ugotoviti nobene take prodaje, se uporabi transakcijska vrednost za podobno blago, ki je prodano na drugačni trgovinski ravni in/ali v drugačnih količinah ob upoštevanju razlik, ki jih je možno pripisovati trgovinski ravni in/ali količini pod pogojem, da je možno take prilagoditve utemeljiti s predloženimi dokazili, ki jasno kažejo na razumnost in točnost takih prilagoditev, ne glede na to ali take prilagoditve pomenijo povečanje ali zmanjšanje vrednosti.
Člen 4
Če carinske vrednosti ni mogoče določiti na podlagi člena 1, 2 in 3, se carinska vrednost ugotavlja v skladu z določbami člena 5, ali če se carinska vrednost ne more ugotoviti na podlagi tega člena, tedaj se ugotavlja na podlagi člena 6, razen če se na zahtevo uvoznika zamenja vrstni red med členoma 5 in 6.
Člen 5
Če se uvoženo blago ali enako ali podobno uvoženo blago v državi uvoza prodaja v enakem stanju, kot je uvoženo, je osnova za carinsko vrednost na ta način uvoženega blaga v smislu tega člena cena na enoto proizvoda, po kateri se uvoženo ali enako oziroma podobno blago prodaja v največji agregirani količini sočasno ali ob približno istem času kot uvoženo blago, ki se vrednoti, osebam, ki niso v razmerju z osebami, od katerih kupujejo tako blago, ob pogoju znižanj za:
provizije, ki se običajno plačujejo ali za katere obstaja dogovor o plačilu, ali običajna povišanja, ki so namenjena kot dobiček, in splošne stroške v zvezi s prodajo blaga v določeni državi uvoza, ki je enakega razreda ali enake vrste;
običajne prevozne stroške in zavarovanje in druge vezane stroške, ki nastanejo v državi uvoza;
če je ustrezno, za stroške in dajatve, na katere se nanaša drugi odstavek člena 8 in
carine in druge notranje dajatve, ki se plačujejo v državi uvoza v zvezi z uvozom ali prodajo blaga.
Če se niti uvoženo blago niti enako ali podobno blago ne prodaja sočasno ali ob približno enakem času kot uvoz blaga, ki se vrednoti, je osnova za carinsko vrednost pod pogoji določb odstavka 1(a) cena na enoto blaga, po kateri se uvoženo blago, enako ali podobno uvoženo blago prodaja v državi uvoza v enaki obliki, kot je uvoženo, v najhitrejšem času po uvozu blaga, ki se vrednoti, vendar ne pozneje kot v 90 dneh po takem uvozu.
Člen 6
Carinska vrednost uvoženega blaga mora v smislu določb tega člena temeljiti na izračunu vrednosti. Izračun vrednosti je sestavljen iz naslednjih vsot:
strošek ali vrednost materiala in izdelave ali druge predelave, ki se uporabi pri proizvodnji uvoženega blaga;
znesek, ki je namenjen kot dobiček, in splošni izdatki, enaki tistim, ki se običajno prikazujejo pri prodaji blaga istega razreda ali vrste kakor blago, ki se vrednoti in ga proizvajajo proizvajalci v državi izvoza za izvoz v državo uvoza;
strošek ali vrednost vseh drugih izdatkov, ki so potrebni za to, da se ustrezno izrazi opcija vrednotenja, ki jo je izbrala država članica v skladu z odstavkom 2 člena 8.
Člen 7
Nobena carinska vrednost se ne sme ugotavljati v smislu določb tega člena na podlagi:
prodajne cene v državi uvoza za blago, ki se proizvaja v tej državi;
sistema, ki za potrebe carinjenja predvideva sprejem višje vrednosti od dveh možnih vrednosti;
cene blaga na domačem trgu države izvoza;
stroškov proizvodnje, ki so različni od izračunov vrednosti, določenih za enako ali podobno blago v skladu z določbami člena 6;
cen blaga, namenjenega izvozu v državo, ki ni država uvoza;
najmanjših carinskih vrednosti; ali
arbitrarnih ali fiktivnih vrednosti.
Člen 8
Pri ugotavljanju carinske vrednosti na podlagi določb člena 1 je k dejansko plačani ceni ali tisti, ki jo je treba plačati za uvoženo blago, treba dodati:
naslednje postavke, ki bremenijo kupca in niso vključene v ceno, ki je dejansko plačana ali pa jo je treba plačati za blago:
provizije in plačilo za posredovanje, razen nakupovalnih provizij;
cena za zabojnike, ki se pri carinjenju obravnava enotno z določenim blagom;
stroške pakiranja bodisi za delo ali material.
ustrezno določeno vrednost za naslednje blago in storitve, ki ga oziroma jih kupec dobavi oziroma opravi neposredno ali posredno, brezplačno ali ob znižani ceni, za uporabo v zvezi s proizvodnjo in prodajo za izvoz uvoženega blaga do take mere, do katere taka vrednost ni bila vključena v dejansko plačano ceno oziroma tisto, ki jo je treba plačati za:
material, sestavne dele, dele in podobne predmete, vključene v uvoženem blagu;
orodje, kalupe in podobne predmete, ki se uporabljajo pri proizvodnji uvoženega blaga;
material, porabljen pri proizvodnji uvoženega blaga;
inženiring, razvojno, umetniško, oblikovalsko delo ter načrte in skice, opravljeno drugje kakor v državi uvoza, ki je potrebno za proizvodnjo uvoženega blaga.
licenčnino za blago, ki se vrednoti, mora kupec plačati bodisi neposredno ali posredno kot pogoj za prodajo blaga, ki se vrednoti, do take mere, kolikor te licenčnine niso vključene v dejansko plačano ceno ali ceno, ki jo je treba plačati;
vrednost katerega koli dela prihodka iz kakršne koli poznejše preprodaje, razpolaganja ali uporabe uvoženega blaga v neposredno ali posredno korist prodajalca.
Pri oblikovanju svoje zakonodaje vsaka članica zagotavlja vključitev ali izključitev naslednjega iz carinske vrednosti:
stroškov prevoza uvoženega blaga do pristanišča ali kraja uvoza;
stroškov nakladanja, razkladanja in manipulacije v povezavi s prevozom uvoženega blaga do pristanišča ali kraja uvoza; in
stroškov zavarovanja.
Člen 9
Člen 10
Vse informacije, ki so zaupne ali so dane na zaupni podlagi, morajo pristojne oblasti za potrebe carinskega vrednotenja strogo obravnavati kot zaupne in jih ne smejo razkriti brez izrecnega dovoljenja osebe ali vlade, ki je take informacije dala, razen če utegne nastati potreba po razkritju v okviru sodnega postopka.
Člen 11
Člen 12
Zakoni, predpisi, sodne odločbe in upravni sklepi, ki imajo splošno veljavo in dajejo veljavo temu sporazumu, mora določena država uvoza objavljati v skladu s členom X GATT 1994.
Člen 13
Če med ugotavljanjem carinske vrednosti za uvoženo blago nastane potreba po odložitvi dokončne določitve te carinske vrednosti, mora uvoznik blaga ne glede na to imeti možnost blago dvigniti pri carini, če uvoznik, če obstaja zahteva, zagotovi zadostna jamstva v obliki kavcije, pologa ali nekega drugega primernega instrumenta, ki pokriva morebitno plačilo carine, s katero utegne biti blago obremenjeno. Zakonodaja sleherne članice mora upoštevati take okoliščine.
Člen 14
Opombe v Prilogi I k temu sporazumu so sestavni del tega sporazuma ter je treba člene tega sporazuma brati in uporabljati v povezavi z ustreznimi opombami. Prilogi II in III sta prav tako sestavni del tega sporazuma.
Člen 15
V tem sporazumu:
„carinska vrednost uvoženega blaga“ pomeni vrednost blaga za namen odmere ad valorem carine za uvoženo blago;
„država uvoza“ pomeni državo ali carinsko območje uvoza; in
izraz „proizveden“ vključuje pridelavo, predelavo in izkop.
V tem sporazumu:
„enako blago“ pomeni blago, ki je enako v vseh pogledih, vključno po fizičnih značilnostih, kakovosti in slovesu. Manjše razlike v videzu ne izključujejo blaga, ki se sicer ujema s to definicijo, iz tega, da velja kot enako blago;
„podobno blago“ pomeni blago, ki, četudi ni enako v vseh pogledih, ima podobne značilnosti in podobno materialno sestavo, ki mu omogoča opravljanje enakih funkcij in je lahko komercialni nadomestek. Kakovost blaga, njegov sloves in obstoj blagovne znamke so med tistimi dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri ugotavljanju, ali je blago podobno;
izraza „enako blago“ in „podobno blago“ ne vključujeta, odvisno od primera do primera, blaga, ki vsebuje ali izraža inženiring, razvoj, umetniško delo, oblikovanje, in načrte in skice, kar ni upoštevano v okviru odstavka 1(b)(iv) člena 8, ker so ti elementi vključeni v državi uvoza;
blaga ni možno imeti za „enako blago“ ali „podobno blago“, če ni proizvedeno v isti državi kot blago, ki se vrednoti;
blago, ki ga proizvaja druga oseba, se upošteva le tedaj, ko ni enakega blaga ali podobnega blaga, odvisno od primera, ki ga proizvaja ista oseba kot blago, ki se vrednoti.
Za namene tega sporazuma velja, da so osebe v razmerju, samo če:
so vodilni uradniki ali direktorji v poslovodstvih ene in druge osebe;
so pravno priznani poslovni družabniki;
so delodajalec in delojemalec;
je katera koli oseba, ki je neposredni ali posredni lastnik ali nadzoruje ali je imetnik 5 odstotkov ali več navadnih delnic z glasovalno pravico ali deleža ali oboje;
ena izmed njih neposredno ali posredno nadzoruje drugo;
sta obe osebi neposredno ali posredno pod nadzorom tretje osebe;
skupaj neposredno ali posredno nadzorujeta tretjo osebo; ali
so člani iste družine.
Člen 16
Na osnovi pisne zahteve mora imeti uvoznik pravico do pisne obrazložitve carinske uprave države uvoza o tem, na kakšen način je določena carinska vrednost uvoznikovega blaga.
Člen 17
V tem sporazumu se ne more nič razumeti kot omejujoče ali kot vprašljivo v zvezi s pravicami carinske uprave, da se zadovolji glede resnice ali točnosti katere koli izjave ali dokumenta ali deklaracije, ki se predloži z namenom carinskega vrednotenja.
DEL II
UPRAVLJANJE, POSVETOVANJA IN REŠEVANJE SPOROV
Člen 18
Organi
Člen 19
Posvetovanja in reševanje sporov
DEL III
POSEBNA IN PRISTRANSKA OBRAVNAVA
Člen 20
DEL IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 21
Pridržki
Nobenega pridržka ni možno dati glede nobene določbe tega sporazuma brez soglasja drugih članic.
Člen 22
Nacionalna zakonodaja
Člen 23
Proučitev
Odbor letno prouči izvajanje in uporabo tega sporazuma ob upoštevanju njegovih ciljev. Odbor letno obvešča Svet za trgovino z blagom o razvoju v obdobju, na katero se proučitev nanaša.
Člen 24
Sekretariat
Storitve v zvezi s tem sporazumom opravlja Sekretariat WTO, razen v zvezi s tistimi odgovornostmi, ki so posebej določene za Tehnični odbor, za katerega opravlja storitve Sekretariat CCC.
PRILOGA I
OBRAZLOŽITVENE OPOMBE
Splošna opomba
Zaporedje uporabe metod vrednotenja
Členi od 1 do 7 opredeljujejo določanje carinske vrednosti za uvoženo blago na podlagi določb tega sporazuma. Metode vrednotenja so razvrščene v zaporedju glede na njihovo uporabo. Glavna metoda carinskega vrednotenja je opredeljena v členu 1 in se uvoženo blago mora vrednotiti v skladu z določbami tega člena, kadar koli so izpolnjeni tam predpisani pogoji.
Če carinske vrednosti ni možno ugotoviti na podlagi določb člena 1, se ta ugotavlja z zaporedno uporabo členov, ki so za členom 1, do prvega naslednjega, na podlagi katerega je možno določiti carinsko vrednost. Z izjemo določbe člena 4 se lahko uporabijo določbe naslednjega člena, ki takemu členu sledijo, samo kadar carinska vrednost ni določljiva na podlagi določbe določenega člena.
Če uvoznik ne zahteva, da se vrstni red členov 5 in 6 zamenja, je treba slediti normalnemu zaporedju členov. Če uvoznik vendarle tako zahteva, pa se izkaže, da je nemogoče določiti carinsko vrednost na podlagi določb člena 6, se carinska vrednost ugotovi na podlagi določb člena 5, če jo je možno ugotoviti na ta način.
Če carinske vrednosti ni mogoče določiti na podlagi določb členov 1 do 6, se določi na podlagi določb člena 7.
Uporaba splošno veljavnih računovodskih načel
„Splošno veljavna računovodska načela“ se nanašajo na spoznano soglasje ali na znatno avtoritativno podporo v neki državi v določenem času v zvezi s tem, katere gospodarske resurse in obligacije je treba zapisati kot aktivo in pasivo oziroma katere spremembe v aktivi ali pasivi je treba zapisati, kako je treba meriti spremembe v aktivi in pasivi, katere informacije je treba objaviti in kako se objavljajo ter katera finančna poročila je treba pripravljati. Ti standardi so lahko širše smernice v splošni uporabi kakor tudi podrobna praksa in postopki.
Za namene tega sporazuma carinska uprava vsake članice uporablja informacije, ki so pripravljene na način, ki je v skladu s splošno veljavnim računovodskim načelom v državi ustrezno določenemu členu. Na primer ugotavljanje običajnega dobička in splošnih izdatkov na podlagi člena 5 bi se izvedlo z uporabo informacij, ki so pripravljene na način, ki je v skladu s splošno veljavnim računovodskim načelom države uvoza. Po drugi strani pa bi se ugotavljanje običajnega dobička in splošnih izdatkov na podlagi določb člena 6 izvedlo z uporabo informacij, ki so pripravljene na način, ki je v skladu s splošno veljavnim računovodskim načelom države proizvodnje. Kot nadaljnji primer bi se ugotavljanje elementa, ki je določen v odstavku 1(b)(ii) člena 8, ki obstaja v državi uvoza, izvedlo z uporabo informacij, ki so v skladu s splošno veljavnimi računovodskimi načeli te države.
Opomba k členu 1
Dejansko plačana cena ali cena, ki jo je treba plačati
Dejansko plačana cena ali cena, ki jo je treba plačati, je skupno plačilo kupca ali plačilo, ki ga mora kupec plačati prodajalcu ali v korist prodajalca za uvoženo blago. Ni nujno, da je plačilo v obliki nakazila. Plačilo je lahko v obliki akreditiva ali prenosnih dokumentov. Plačilo je lahko neposredno ali posredno. Primer posrednega plačila bi bila bodisi v celoti ali deloma poravnava dolga kupcu, ki mu ga je dolžan prodajalec.
Dejavnosti, ki jih opravi kupec na svoj lasten račun, razen tistih, za katere je treba opraviti določene prilagoditve, določene v členu 8, ne veljajo kot posredno plačilo prodajalcu, četudi jih je možno šteti kot korist prodajalca. Stroški takih dejavnosti se pri ugotavljanju carinske vrednosti ne smejo dodajati ceni, ki je dejansko plačana ali ki jo je treba plačati.
Carinska vrednost ne sme vključevati naslednjih plačil ali stroškov pod pogojem, da so ločena od dejansko plačane cene ali cene, ki jo je treba plačati za uvoženo blago:
plačila za gradnjo, postavitev, sestavo, vzdrževanje ali tehnično pomoč, ki se plačujejo za uvoženo blago po opravljenem uvozu, kot so industrijski obrat, stroji ali oprema;
stroški prevoza po opravljenem uvozu;
carine in dajatve države uvoza.
Dejansko plačana cena ali cena, ki jo je treba plačati, se nanaša na ceno uvoženega blaga. Pretok dividend ali drugih plačil od kupca k prodajalcu, ki nimajo zveze z uvoženim blagom, niso del carinske vrednosti.
Odstavek 1(a)(iii)
Med omejitvami, zaradi katerih dejansko plačana cena ali cena, ki jo je treba plačati, ne bi bila nesprejemljiva, so omejitve, ki bistveno ne učinkujejo na vrednost blaga. Primer takih omejitev bi lahko bil, ko prodajalec od kupca avtomobilov zahteva, da jih ne prodaja ali razstavlja pred točno določenim datumom, ki pomeni začetek določenega letnika.
Odstavek 1(b)
Če je prodaja ali cena odvisna od določenega pogoja ali koristi, za katero pa ni možno določiti vrednosti glede na blago, ki se vrednoti, v tem primeru transakcijska vrednost ni sprejemljiva za potrebe carinjenja. Nekaj takih primerov vključuje:
prodajalec določi ceno za uvoženo blago pod pogojem, da bo kupec prav tako kupil drugo blago v določenih količinah;
cena uvoženega blaga je odvisna od cene ali cen po katerih kupec uvoženega blaga proda drugo blago prodajalcu uvoženega blaga;
cena se določi na podlagi načina plačila neodvisno od uvoženega blaga, če gre npr. za uvoženo blago, ki so polizdelki in jih je dobavil prodajalec pod pogojem, da prodajalec dobi določeno količino dokončanega blaga.
Pogoji ali koristi v zvezi s proizvodnjo ali trženjem uvoženega blaga ne smejo imeti za rezultat zavrnitev transakcijske vrednosti. Na primer, če kupec priskrbi prodajalcu inženiring in načrte v državi uvoza, to ne sme imeti za posledico zavrnitev transakcijske vrednosti za namene člena 1. Podobno, če kupec v dogovoru s prodajalcem prevzame na svoj račun dejavnosti, ki se nanašajo na trženje uvoženega blaga, vrednost teh dejavnosti ni del carinske vrednosti niti ne morejo take dejavnosti imeti za posledico zavrnitev transakcijske vrednosti.
Odstavek 2
Odstavek 2(a) in odstavek 2(b) omogočata različne načine ugotavljanja sprejemljivosti transakcijske vrednosti.
Odstavek 2(a) določa, če sta kupec in prodajalec v razmerju, se morajo preveriti okoliščine v zvezi s prodajo, transakcijska vrednost pa se sprejme kot carinska vrednost pod pogojem, da razmerje ni vplivalo na ceno. Ni namenjeno, da se okoliščine preverjajo v vseh primerih, v katerih sta kupec in prodajalec v razmerju. Taka preverjanja se opravijo zgolj tedaj, kadar obstajajo dvomi o sprejemljivosti cene. Če carinska uprava ne dvomi o sprejemljivosti cene, se ta sprejme brez nadaljnjih zahtev po informacijah od uvoznika. Na primer, carinska uprava je lahko že prej preverjala razmerja ali pa že ima podrobne informacije v zvezi s kupcem in prodajalcem, in se je že na podlagi takih preverjanj ali informacij zadovoljila, da razmerje ni vplivalo na ceno.
Če carinska uprava ne more sprejeti transakcijske vrednosti brez nadaljnjih preverjanj, tedaj mora dati uvozniku možnost, da po potrebi zagotovi take nadaljnje informacije, ki ji omogočajo, da preveri okoliščine v zvezi s prodajo. Na tej podlagi mora biti carinska uprava pripravljena preverjati ustrezne vidike transakcije, vključno z načinom, kako kupec in prodajalec organizirata medsebojne trgovinske odnose, in načinom, kako je oblikovana zadevna cena, z namenom, da ugotovi, ali je razmerje vplivalo na ceno. Če je možno prikazati, četudi sta kupec in prodajalec v razmerju na podlagi določb člena 15, da kupujeta in prodajata drug drugemu, kot da ne bi bila v razmerju, tak primer kaže, da cena ni bila pod vplivom razmerja. Na primer, če je cena dogovorjena v skladu z normalno prakso oblikovanja cen v določeni industriji ali na način, ki ga kupec uporablja za oblikovanje cen pri prodaji kupcem, ki niso v razmerju s prodajalcem, to kaže na to, da cena ni bila pod vplivom razmerja. Kot nadaljnji primer, če se prikaže, da cena zadostuje za nadomestilo vseh stroškov z dodatkom dobička, ki je primerljiv s celotnim dobičkom, ki ga je podjetje ustvarilo v določenem primerljivem obdobju (npr. na letni osnovi) pri prodaji blaga istega razreda ali vrste, bi kazalo, da ni bilo vpliva na ceno.
Odstavek 2(b) omogoča uvozniku, da prikaže da je transakcijska vrednost zelo blizu „preizkusni“ vrednosti, ki jo je že prej sprejela carinska uprava, ter je zato sprejemljiva na podlagi določb člena 1. Če je preizkus v skladu z odstavkom 2(b) pozitiven, ni treba obravnavati vprašanja vplivov v skladu z odstavkom 2(a). Če ima carinska uprava že dovolj informacij, da je lahko brez nadaljnjih podrobnih preverjanj zadovoljna, da je eden od preizkusov, ki so določeni v odstavku 2(b) pozitiven, tedaj ni razloga, da od uvoznika zahteva, da dokaže izpolnjevanje preizkusnih pogojev. V odstavku 2(b) se izraz „kupci, ki niso v razmerju“ nanaša na kupce, ki niso v nobenem določenem primeru v razmerju s prodajalcem.
Odstavek 2(b)
Treba je upoštevati določeno število dejavnikov, da bi ugotovili ali je ena vrednost „zelo blizu“ drugi vrednosti. Ti dejavniki vključujejo naravo uvoženega blaga, naravo industrije same, sezono, v kateri se blago uvaža, in ali je razlika v vrednosti trgovinsko pomembna. Ker se lahko ti dejavniki razlikujejo od primera do primera, je nemogoče uporabljati enoten standard, kot na primer fiksen odstotek za vsak primer. Na primer, majhna razlika v vrednosti je lahko nesprejemljiva za eno vrsto blaga, medtem ko je lahko velika razlika v primeru drugega blaga sprejemljiva pri določanju, ali je transakcijska vrednost zelo blizu „preizkusni“ vrednosti, ki je predvidena v odstavku 2(b) člena 1.
Opomba k členu 2
Pri uporabi člena 2 mora carinska uprava, kjer koli je možno, uporabiti prodajo enakega blaga na enaki trgovinski ravni in v pretežno enakih količinah kot blago, ki se vrednoti. Če taka prodaja ne obstaja, je možno uporabiti prodajo, do katere pride pod enim izmed teh treh pogojev:
prodaja na enaki trgovinski ravni, vendar v drugačnih količinah;
prodaja na drugačni trgovinski ravni, vendar v pretežno enakih količinah;
prodaja na drugačni trgovinski ravni in v drugačnih količinah.
Če se ugotovi prodaja na podlagi katerega koli od teh treh pogojev, se od primera do primera opravijo prilagoditve samo glede:
količinskih dejavnikov;
dejavnikov trgovinske ravni; ali
trgovinske ravni in količinskih dejavnikov.
Izraz „in/ali“ dopušča prožnost pri uporabi prodaje in pri opravljanju potrebnih prilagoditev pri katerem koli od treh zgoraj navedenih pogojev.
Za namene člena 2 pomeni transakcijska vrednost enakega uvoženega blaga carinsko vrednost, ki je usklajena, kot je določeno v odstavkih 1(b) in 2, ter je že bila sprejeta na podlagi člena 1.
Pogoj za prilagajanje zaradi različnih trgovinskih ravni ali različnih količin, bodisi da vodi k povečanju ali zmanjšanju vrednosti, je, da je tako prilagajanje možno samo na podlagi predloženih dokazil, ki jasno kažejo na upravičenost in točnost prilagoditev, npr. veljavni ceniki, ki vsebujejo cene, ki se nanašajo na različne ravni ali različne količine. Na primer, če je uvoženo blago, ki se vrednoti, sestavljeno iz 10 enot in če je edino enako uvoženo blago, za katero obstaja transakcijska vrednost, prodano v količini 500 enot, če je hkrati ugotovljeno, da prodajalec daje količinske popuste, tedaj je možno doseči potrebno prilagoditev z uporabo prodajalčevega cenika ter z uporabo take cene, ki je uporabna za prodajo 10 enot. To ne pomeni, da je morala biti opravljena prodaja v količini 10 enot, če je ugotovljeno, da je cenik bona fide pri prodajah v drugačnih količinah. Če pa takega objektivnega merila ni, tedaj ugotavljanje carinske vrednosti na podlagi določb člena 2 ni ustrezno.
Opomba k členu 3
Pri uporabi člena 3 mora carinska uprava, kadar koli je možno, uporabiti prodajo podobnega blaga na enaki trgovinski ravni in v pretežno enakih količinah kot blago, ki se vrednoti. Če taka prodaja ne obstaja, je možno uporabiti prodajo, ki je opravljena v okviru enega izmed teh treh pogojev:
prodaja na enaki trgovinski ravni, vendar v drugačnih količinah;
prodaja na drugačni trgovinski ravni, vendar v pretežno enakih količinah; ali
prodaja na drugačni trgovinski ravni in v drugačnih količinah.
Če se ugotovi prodaja na podlagi katerega koli od teh treh pogojev, se od primera do primera opravijo prilagoditve samo glede:
količinskih dejavnikov;
dejavnikov trgovinske ravni; ali
trgovinske ravni in količinskih dejavnikov.
Izraz „in/ali“ omogoča prožnost pri uporabi prodaje in pri opravljanju potrebnih prilagoditev pri katerem koli od treh zgoraj navedenih pogojev.
Za namene člena 3 pomeni transakcijska vrednost podobnega uvoženega blaga carinsko vrednost, ki je prilagojena, kot je določeno v odstavkih 1(b) in 2, ter je že bila sprejeta na podlagi člena 1.
Pogoj za prilagajanje zaradi različnih trgovinskih ravni ali različnih količin, bodisi da vodi k povečanju ali zmanjšanju vrednosti, je, da je tako prilagajanje možno samo na podlagi predloženih dokazil, ki jasno kažejo na upravičenost in točnost prilagoditev, npr. veljavni ceniki, ki vsebujejo cene, ki se nanašajo na različne ravni ali različne količine. Na primer, če je uvoženo blago, ki se vrednoti, sestavljeno iz 10 enot in če je edino podobno uvoženo blago, za katero obstaja transakcijska vrednost, prodano v količini 500 enot, če je hkrati ugotovljeno, da prodajalec priznava količinske popuste, tedaj je možno doseči potrebno prilagoditev z uporabo prodajalčevega cenika ter z uporabo take cene, ki je uporabna za prodajo 10 enot. To ne pomeni, da je morala bili opravljena prodaja v količini 10 enot, če je ugotovljeno, da je cenik bona fide pri prodajah v drugačnih količinah. Če pa takega objektivnega merila ni, tedaj ugotavljanje carinske vrednosti na podlagi določb člena 2 ni ustrezno.
Opomba k členu 5
Izraz „cena enote, po kateri se … blago prodaja v največji agregirani količini“ pomeni ceno, po kateri je največje število enot prodanih v prodaji osebam, ki niso v razmerju z osebami, od katerih kupujejo tako blago na prvi trgovinski ravni po uvozu, na kateri se taka prodaja opravi.
Na primer, blago je prodano na podlagi cenika, ki priznava ugodnejše cene za enoto za nakupe v večjih količinah.
Prodajna količina |
Cena za enoto |
Število prodajnih transakcij |
Celotna količina, prodana po določeni ceni |
1-10 enot |
100 |
10 prodaj po 5 enot 5 prodaj po 3 enote |
65 |
11-25 enot |
95 |
5 prodaj po 11 enot |
55 |
nad 25 enot |
90 |
1 prodaja 30 enot 1 prodaja 50 enot |
80 |
Največje število enot, prodanih po določeni ceni, je 80; torej je cena za enoto na podlagi največje agregirane količine 90.
Drugi primer tega je, ko nastaneta dve prodaji. V prvi prodaji je prodanih 500 enot po ceni 95 denarnih enot za vsako enoto. V drugi prodaji je prodanih 400 enot po ceni 90 denarnih enot za vsako enoto. V tem primeru je največje število prodanih enot po določeni ceni 500; torej je cena za enoto v največji agregirani količini 95.
Tretji primer je naslednji položaj, v katerem so prodane različne količine po različnih cenah.
Prodaja
Prodajna količina |
Cena za enoto |
40 enot |
100 |
30 enot |
90 |
15 enot |
100 |
50 enot |
95 |
25 enot |
105 |
35 enot |
90 |
5 enot |
100 |
Vsota
Celotne prodane količine |
Cena za enoto |
65 |
90 |
50 |
95 |
60 |
100 |
25 |
105 |
V tem primeru je največje število prodanih enot po določeni ceni 65; torej je cena za enoto za največjo agregirano količino 90.
Za kakršno koli prodajo v državi uvoza, kot je opisana v odstavku 1 zgoraj, osebi, ki neposredno ali posredno dobavlja blago brezplačno ali ob znižani ceni za uporabo v proizvodnji in za prodajo za izvoz uvoženega blaga, se pri ugotavljanju cene za enoto za namene člena 5 ne upošteva noben element, ki je določen v odstavku 1(b) člena 8.
Treba se je zavedati, da je treba „dobiček in splošne izdatke“, na katere se nanaša odstavek 1 člena 5, obravnavati kot celoto. Znesek v zvezi s tem odbitkom je treba ugotoviti na podlagi informacij, ki jih da uvoznik ali pa so dane v njegovem imenu, razen če uvoznikovi zneski niso v skladu s tistimi, ki so razvidni iz prodaj v državi uvoza za uvoženo blago enakega razreda ali vrste. Če uvoznikovi zneski niso v skladu s temi zneski, je možno znesek dobička in splošnih izdatkov utemeljevati na ustreznih informacijah, ki ne izvirajo od uvoznika ali so dane v njegovem imenu.
„Splošni izdatki“ vključujejo neposredne in posredne stroške trženja določenega blaga.
Lokalne dajatve, ki se plačujejo v zvezi s prodajo blaga, za katere v smislu določb odstavka 1(a)(iv) člena 5 ni opravljen odbitek, se odbijejo v okviru določb odstavka 1(a)(i) člena 5.
Pri ugotavljanju bodisi provizij ali običajnega dobička in splošnih izdatkov v okviru določb odstavka 1 člena 5 se vprašanje, ali je določeno blago „enakega razreda ali vrste“ kot drugo blago, rešuje od primera do primera glede na določene okoliščine. V državi uvoza je treba proučiti prodajo najožje skupine ali vrste uvoženega blaga enakega razreda ali vrste, ki vključuje blago, ki se vrednoti, za katero je možno pridobiti potrebne informacije. Za namene člena 5 „blago enakega razreda ali vrste“ vključuje uvoženo blago iz iste države kakor blago, ki se vrednoti, kakor tudi blago, ki je uvoženo iz drugih držav.
Za namene odstavka 1(b) člena 5 je „najzgodnejši datum“ datum, do katerega se opravi prodaja uvoženega blaga ali enakega ali podobnega blaga v zadostni količini, da je možno ugotoviti ceno za enoto.
Če se uporabi metoda odstavka 2 člena 5, morajo odbitki za dodano vrednost na podlagi nadaljnje predelave temeljiti na objektivnih in količinsko opredeljivih podatkih, ki se nanašajo na stroške takega dela. Osnovo za izračun bi lahko sestavljale v industriji sprejete formule, recepti, načini gradnje in druge industrijske metode.
Splošno je sprejeto, da metode vrednotenja, ki je določena v drugem odstavku člena 5, običajno ne bi bilo možno uporabiti, če bi kot posledica nadaljnje predelave uvoženo blago izgubilo svojo istovetnost. Toda lahko obstajajo primeri, ko je možno natančno ugotoviti dodano vrednost na podlagi predelave brez posebnih težav, četudi bi se istovetnost uvoženega blaga izgubila. Po drugi strani so lahko primeri, ko uvoženo blago ohranja svojo istovetnost, vendar pa pomeni tako majhno sestavino prodanega blaga v državi uvoza, da bi bila uporaba te metode vrednotenja neupravičena. Glede na zgornje je treba vsak položaj take vrste posebej obravnavati.
Opomba k členu 6
Kot splošno pravilo na podlagi tega sporazuma se carinska vrednost ugotavlja po podatkih, ki so enostavno dostopni v državi uvoza. Toda z namenom, da bi določili izračun vrednosti, se lahko zgodi, da je treba proučiti stroške proizvodnje blaga, ki se vrednoti, in druge informacije, ki jih je treba pridobiti zunaj države uvoza. V večini primerov je proizvajalec blaga zunaj pristojnosti oblasti države uvoza. Uporaba metode izračuna vrednosti bo na splošno omejena na tiste primere, v katerih sta kupec in prodajalec v razmerju, proizvajalec pa je pripravljen oblastem države uvoza dati potrebne podatke o stroških in možnosti za poznejša preverjanja, ki utegnejo biti potrebna.
Izraz „strošek ali vrednost“, na katerega se nanaša odstavek 1(a) člena 6, se ugotavlja na podlagi informacij v zvezi s proizvodnjo blaga, ki se vrednoti, ki jih da ali pa so dane v imenu proizvajalca. Te morajo temeljiti na knjigovodstvu proizvajalca pod pogojem, da je tako knjigovodstvo v skladu s splošno veljavnimi knjigovodskimi načeli, ki se uporabljajo v državi, v kateri je blago proizvedeno.
„Stroški ali vrednost“ vključujejo stroške elementov, ki so določeni v odstavku 1(a)(ii) in (iii) člena 8. Vključevati morajo tudi vrednost, ki je določena kot ustrezna v skladu z določbo ustrezne opombe k členu 8, katerega koli elementa odstavka 1(b) člena 8, ki ga neposredno ali posredno dobavi kupec zaradi uporabe v zvezi s proizvodnjo uvoženega blaga. Vrednost elementov, ki so določeni v odstavku 1(b)(iv) člena 8, ki se izvajajo v državi uvoza, se vključi samo toliko, da gredo ti elementi na račun proizvajalca. Razume se, da se noben strošek ali vrednost elementov iz tega odstavka ne računa dvakrat pri ugotavljanju izračuna vrednosti.
„Znesek dobička in splošnih izdatkov“, na katerega se nanaša odstavek 1(b) člena 6, se ugotavlja na podlagi informacij, ki jih zagotovi proizvajalec, ali pa se zagotovijo v njegovem imenu, razen če proizvajalčevi zneski niso v skladu s tistimi, ki se običajno izražajo pri prodaji blaga enakega razreda ali vrste kot blago, ki se vrednoti in ga proizvedejo proizvajalci v državi izvoza za izvoz v državo uvoza.
Upoštevati je treba, da mora biti „znesek dobička in splošnih izdatkov“ obravnavan kot celota. Sledi torej, da če je v katerem koli posameznem primeru znesek proizvajalčevega dobička majhen, proizvajalčevi splošni stroški pa so visoki, da so proizvajalčev dobiček in splošni izdatki skupaj lahko v skladu s tistim, kar se običajno izraža pri prodaji blaga enakega razreda ali vrste. Tak položaj lahko nastane, na primer, ko se proizvod prvič pojavi v državi uvoza, proizvajalec pa je pristal na nič ali malo dobička, da bi s tem zmanjšal visoke splošne stroške v zvezi z uvajanjem proizvoda. Če proizvajalec lahko prikaže majhen dobiček pri prodaji zaradi določenih prodajnih okoliščin, je treba upoštevati dejanske zneske proizvajalčevega dobička pod pogojem, da ima proizvajalec sprejemljive trgovinske razloge, s katerimi jih lahko opravičuje, proizvajalčeva cenovna politika pa izraža običajno cenovno politiko v določeni industrijski panogi. Taka situacija utegne na primer nastati, kadar so proizvajalci prisiljeni, da začasno znižujejo cene zaradi nepredvidenega padca povpraševanja ali če blago prodajajo kot dopolnilno ponudbo vrsti drugega blaga, ki se proizvaja v državi uvoza, in sprejmejo nizek dobiček, da bi ohranili konkurenčnost. Če proizvajalčevi lastni podatki o dobičku in splošnih izdatkih niso v skladu s tistimi, ki so običajni pri prodaji blaga enakega razreda ali enake vrste kot blago, ki se vrednoti in ga proizvajajo proizvajalci v državi izvoza za izvoz v državo uvoza, tedaj lahko znesek dobička in splošnih izdatkov temelji na ustreznih informacijah, ki so drugačne od tistih, ki jih da proizvajalec blaga ali pa so dane v njegovem imenu.
Če se uporabijo podatki, ki so drugačni od tistih, ki jih da proizvajalec ali so dani v njegovem imenu z namenom določitve izračuna vrednosti, morajo oblasti države uvoza pod pogoji določb člena 10 obvestiti uvoznika, če ta zahteva, o viru takih podatkov, o uporabljenih podatkih v izračunih, ki temeljijo na teh podatkih.
„Splošni izdatki“, na katere se nanaša odstavek 1(b) člena 6, se nanašajo na neposredne in posredne stroške proizvodnje in prodaje blaga za izvoz, ki niso vključeni na podlagi odstavka 1(a) člena 6.
Ali je določeno blago „enakega razreda ali enake vrste“ kot drugo blago, je treba ugotavljati od primera do primera v zvezi z ustreznimi okoliščinami. Pri ugotavljanju običajnih dobičkov in splošnih izdatkov v skladu z določbami člena 6 je treba proučiti prodajo najožje skupine ali vrste blaga za izvoz državi uvoza, ki pa vključujejo tudi blago, ki se vrednoti, za katere je možno dobiti potrebne podatke. Za namene člena 6 mora biti „blago enakega razreda ali vrste“ iz iste države kot blago, ki se vrednoti.
Opomba k členu 7
Carinske vrednosti, določene pod pogoji člena 7, morajo v največji možni meri temeljiti na prej ugotovljenih carinskih vrednostih.
Metode vrednotenja, ki se uporabljajo na podlagi člena 7, morajo biti tiste, ki so določene v členih od 1 do 6, vendar bi bila razumna prožnost pri uporabi teh metod v skladu s cilji in določbami člena 7.
Nekaj primerov razumne prožnosti je:
Enako blago – zahteva, da mora biti enako blago izvoženo sočasno ali približno sočasno kot blago, ki se vrednoti, se lahko prožno razlaga; enako uvoženo blago, ki je proizvedeno v drugi državi kot državi izvoza blaga, ki se vrednoti, je lahko podlaga za carinsko vrednotenje; možno je uporabiti carinske vrednosti enakega uvoženega blaga, ki so že bile ugotovljene na podlagi določb členov 5 in 6.
Podobno blago – zahteva, da mora biti podobno blago izvoženo sočasno ali približno sočasno kot blago, ki se vrednoti, se lahko prožno razlaga; podobno uvoženo blago, ki je proizvedeno v drugi državi kot državi izvoza blaga, ki se vrednoti, je lahko podlaga za carinsko vrednotenje; možno je uporabiti carinske vrednosti podobnega uvoženega blaga, ki so že bile ugotovljene na podlagi določb členov 5 in 6.
Deduktivna metoda – zahteva v odstavku 1(a) člena 5, da je bilo blago prodano v „stanju, kot uvoženo“ se lahko prožno razlaga; zahtevo „90 dni“ je možno upravno obravnavati na prožen način.
Opomba k členu 8
Odstavek 1(a)(i)
Izraz „nakupovalna provizija“ pomeni plačilo, ki ga plača uvoznik uvoznikovemu zastopniku za storitev v zvezi z zastopanjem uvoznika v tujini pri nakupu blaga, ki se vrednoti.
Odstavek 1(b)(ii)
Dva dejavnika vplivata na porazdelitev elementov, ki so določeni v odstavku 1(b)(ii) člena 8, glede na uvoženo blago – vrednost elementa samega in način, na katerega naj bi se ta vrednost porazdelila glede na uvoženo blago. Porazdelitev teh elementov mora biti izvedena na razumen način, ki ustreza okoliščinam in je v skladu s splošno veljavnimi računovodskimi načeli.
Če pridobi uvoznik od prodajalca element, ki ni v razmerju z uvoznikom po določeni ceni, je vrednost tega elementa enaka tej ceni. Če je element proizvod uvoznika ali osebe, ki je v razmerju z uvoznikom, je vrednost elementa cena te proizvodnje. Če je uvoznik prej uporabljal element, ne glede na to ali ga je sam pridobil ali proizvedel, je treba izvirno ceno proizvodnje ali pridobitve znižati zaradi prejšnje uporabe tega elementa, da bi prišli do vrednosti tega elementa.
Ob ugotovljeni vrednosti elementa je treba dodati to vrednost uvoženemu blagu. Obstajajo različne možnosti. Na primer, vrednost je možno dodati prvi pošiljki, če uvoznik želi plačati carino enkrat za celotno vrednost. Drugi primer, uvoznik lahko zahteva, da se vrednost razporedi na vse enote, ki se proizvedejo do prve pošiljke. Kot nadaljnji primer, uvoznik lahko zahteva, da se vrednost razporedi na celotno pričakovano proizvodnjo, če obstajajo pogodbe ali čvrste obveznosti v zvezi s to proizvodnjo. Način razporeditve, ki se uporabi, bo odvisen od dokumentacije, ki jo predloži uvoznik.
Kot ponazoritev prejšnjega uvoznik priskrbi proizvajalcu kalup, ki naj bi ga ta uporabil pri proizvodnji uvoženega blaga, na osnovi pogodb s proizvajalcem, da bo kupil 10 000 enot. Do dospelosti prve pošiljke 1 000 enot je proizvajalec že proizvedel 4 000 enot. Uvoznik lahko zahteva, da carinska uprava razporedi vrednost kalupa na 1 000 , 4 000 ali 10 000 enot.
Odstavek 1(b)(iv)
Dodatki k elementom, ki so določeni v odstavku 1(b)(iv) člena 8, morajo temeljiti na objektivnih in količinsko opredeljivih podatkih. Z namenom, da se breme za uvoznika in carino čim bolj zmanjša pri določanju vrednosti, ki jo je treba dodati, je treba, kolikor je možno, uporabljati najlažje dostopne podatke iz sistema trgovinskih zapisov kupca.
Za elemente, ki jih zagotavlja kupec in jih je kupil ali zakupil, je dodatek znesek kupnine oziroma zakupnine. Nič se ne prišteva za tiste elemente, ki so na razpolago kot javna dobrina, z izjemo stroškov za pridobitev kopij.
Kako bo lahko možno izračunati vrednosti, ki jih je treba dodajati, bo odvisno od strukture in prakse vodenja določenega podjetja kakor tudi od knjigovodskih metod.
Na primer, možno je, da firma, ki uvaža različne proizvode iz nekaj držav, vodi knjige svojega centra za oblikovanje zunaj države uvoza, da bi na ta način točno prikazovala stroške, ki jih je možno pripisovati določenemu proizvodu. V takih primerih je možna ustrezna neposredna prilagoditev na podlagi določb člena 8.
V drugem primeru podjetje lahko prenaša stroške centra za oblikovanje zunaj države uvoza kot splošno režijo brez pripisovanja teh stroškov konkretnemu proizvodu. V tem primeru je možna ustrezna prilagoditev na podlagi določb člena 8 glede na uvoženo blago, tako da se razporedijo vsi stroški centra za oblikovanje na celotne stroške proizvodnje, ki je imela koristi od centra za oblikovanje, ter z dodajanjem teh stroškov, razporejenih na enoto proizvoda, k uvozu.
Različne možnosti navedenih okoliščin bodo seveda zahtevale upoštevanje drugih dejavnikov pri ugotavljanju ustrezne metode za določanje stroškovnih mest.
Kadar proizvodnja elementa vključuje več držav v določenem obdobju, mora biti prilagoditev omejena na vrednost, ki je dejansko dodana temu elementu zunaj države uvoza.
Odstavek 1(c)
Licenčnine, na katere se nanaša odstavek 1(c) člena 8, lahko med drugim vključujejo tudi plačila za patente, blagovne znamke in avtorske pravice. Toda plačila za reprodukcijo uvoženega blaga v državi uvoza se ne prištevajo k dejansko plačani ceni ali ceni, ki jo je treba plačati za uvoženo blago pri ugotavljanju carinske vrednosti.
Plačila kupca se za pravico do distribucije ali preprodaje uvoženega blaga ne dodajajo k dejansko plačani ceni ali ceni, ki jo je treba plačati za uvoženo blago, če taka plačila niso pogoj za prodajo za izvoz uvoženega blaga v državo uvoza.
Odstavek 3
Če objektivnih ali količinsko določljivih podatkov ni v zvezi z zahtevanimi dodatki na podlagi določb člena 8, se transakcijska vrednost ne more ugotoviti v skladu s členom 1. Za ponazoritev se licenčnina plača na podlagi cene pri prodaji v državi uvoza za liter določenega proizvoda, ki je uvožen po kilogramih in predelan v obliki raztopine, po uvozu. Če licenčnina temelji deloma na uvoženem blagu, deloma pa na drugih dejavnikih, ki nimajo nobene zveze z uvoženim blagom (če se uvoženo blago meša z domačimi sestavinami in jih ni več možno ločevati ali če licenčnina ni razvidna iz posebnih finančnih dogovorov med kupcem in prodajalcem), bi bilo neustrezno poskušati uveljaviti dodatek za licenčnino. Toda če znesek te licenčnine temelji zgolj na uvoženem blagu in jo je možno enostavno ovrednotiti, je možno uveljaviti dodatek k dejansko plačani ali ceni, ki jo je treba plačati.
Opomba k členu 9
Za namene člena 9 lahko „čas uvoza“ vključuje čas vstopanja za potrebe carinjenja.
Opomba k členu 11
Člen 11 daje uvozniku pravico do priziva zoper določeno vrednotenje, ki ga je sprejela carinska uprava za blago, ki je bilo vrednoteno. Priziv je možen najprej na višji stopnji v carinski upravi, toda uvoznik mora imeti pravico, da na končni stopnji vloži priziv pred sodnimi oblastmi.
„Brez kazni“ pomeni, da se zoper uvoznika ne izreče globa ali da se grozi z globo zgolj zaradi tega, ker se je uvoznik odločil vložiti priziv. Plačilo normalnih sodnih stroškov in stroškov odvetnikov ne pomeni, da gre za globo.
Nič v členu 11 ne preprečuje članici, da zahteva plačilo določenih carin pred vložitvijo priziva.
Opomba k členu 15
Odstavek 4
Za namene člena 15 izraz „osebe“ vključuje pravno osebo, kjer je to primerno.
Odstavek 4(e)
Za namene tega sporazuma se šteje, da ena oseba nadzoruje drugo, če je prejšnja pravno ali poslovno v položaju, da izvaja omejitve ali daje usmeritve slednji.
PRILOGA II
TEHNIČNI ODBOR ZA CARINSKO VREDNOTENJE
V skladu s členom 18 tega sporazuma se ustanovi Tehnični odbor pod pokroviteljstvom CCC z namenom da na tehnični ravni zagotavlja poenoteno razlago in uporabo tega sporazuma.
Odgovornosti Tehničnega odbora vsebujejo:
proučevanje določenih tehničnih problemov, ki izhajajo iz dnevnega izvajanja sistema carinskega vrednotenja članic in dajanje svetovalnih mnenj o ustreznih rešitvah na podlagi predloženih dejstev;
da na zahtevo proučuje zakone o vrednotenju, postopke in prakso v zvezi s tem sporazumom ter da pripravlja poročila o rezultatih takih proučevanj;
pripravo in razširjanje poročil o tehničnih vidikih izvajanja in statusa tega sporazuma;
zagotavljanje takih informacij in nasvetov o kateri koli zadevi, ki se nanaša na vrednotenje uvoženega blaga za namene carinjenja, ki jih zahtevajo katere koli članice ali Odbor. Take informacije in nasveti lahko imajo obliko svetovalnih mnenj, komentarjev ali razlag;
dajanje tehnične pomoči članicam na zahtevo z namenom pospeševanja mednarodnega uveljavljanja tega sporazuma;
izvedba preiskave v zadevi, ki jo pošlje ugotovitveni svet na podlagi člena 19 tega sporazuma; in
opravljanje takih drugih dolžnosti, ki jih naloži Odbor.
Splošno
Tehnični odbor si prizadeva končati svoje delo v zvezi z določenimi zadevami, zlasti tistimi, ki jih pošljejo članice, Odbor ali ugotovitveni svet v razumno kratkem času. Kot je določeno v četrtem odstavku člena 19, ugotovitveni svet določi čas, v katerem mora prejeti poročila Tehničnega odbora, Tehnični odbor pa poročilo zagotovi v tem času.
Sekretariat CCC ustrezno pomaga Tehničnemu odboru pri njegovi dejavnosti.
Zastopanost
Vsaka članica ima pravico biti zastopana v Tehničnem odboru. Vsaka članica lahko imenuje enega delegata in enega ali več namestnikov kot svoje predstavnike v Tehničnem odboru. Taka članica, ki je tako zastopana v Tehničnem odboru, se v tej prilogi imenuje „članica Tehničnega odbora“. Predstavnikom članic Tehničnega odbora lahko pomagajo svetovalci. Sekretariat WTO lahko prav tako sodeluje na teh zasedanjih s statusom opazovalca.
Članice CCC, ki niso članice WTO, so lahko zastopane na zasedanjih Tehničnega odbora z enim delegatom in z enim ali več namestniki. Taki predstavniki se udeležujejo zasedanj Tehničnega odbora kot opazovalci.
Pod pogojem odobritve predsedujočega Tehničnega odbora sme generalni sekretar CCC (v nadaljnjem besedilu generalni sekretar) vabiti predstavnike vlad, ki niso niti članice WTO niti članice CCC, in predstavnike mednarodnih vladnih in trgovinskih organizacij, da se udeležijo zasedanj Tehničnega odbora kot opazovalci.
Imenovanja delegatov, namestnikov in svetovalcev za zasedanja Tehničnega odbora se morajo sporočiti generalnemu sekretarju.
Zasedanja Tehničnega odbora
Tehnični odbor se sestaja po potrebi, vendar najmanj dvakrat letno. Datum vsakega zasedanja določi Tehnični odbor na svojem prejšnjem zasedanju. Datum zasedanja se lahko spreminja ali na zahtevo katere koli članice Tehničnega odbora s potrditvijo enostavne večine članic Tehničnega odbora ali v primerih, ki zahtevajo nujno obravnavo, na zahtevo predsedujočega. Ne glede na določbe v prvem stavku se Tehnični odbor sestaja po potrebi v zvezi z obravnavo zadev, ki jih pošilja ugotovitveni svet na podlagi določb člena 19 tega sporazuma.
Tehnični odbor zaseda na sedežu CCC, razen če ni drugače odločeno.
Generalni sekretar obvesti vse članice Tehničnega odbora in tiste, ki so določeni v odstavkih 6 in 7, vsaj 30 dni vnaprej pred prvim dnem zasedanja Tehničnega odbora, razen v nujnih primerih.
Dnevni red
Generalni sekretar pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje Tehničnega odbora, ki se pošlje članicam Tehničnega odbora in tistim, ki so vključeni v odstavkih 6 in 7, vsaj 30 dni pred zasedanjem, razen v nujnih primerih. Ta dnevni red vsebuje vse točke, katerih vključitev je odobril Tehnični odbor na prejšnjem zasedanju, vse točke, ki jih je vključil predsedujoči na lastno pobudo in vse točke, katerih vključitev so zahtevali generalni sekretar, Odbor ali katera koli članica Tehničnega odbora.
Tehnični odbor določi dnevni red na začetku vsakega zasedanja. Kadar koli med zasedanjem lahko Tehnični odbor spremeni dnevni red.
Funkcionarji in vodenje
Tehnični odbor izmed delegatov svojih članic izvoli predsedujočega in enega ali več namestnikov. Predsedujoči in njegov namestnik se izvolita za eno leto. Predsedujoči in njegov namestnik sta lahko ponovno izvoljena. Mandat predsedujočega ali njegovega namestnika, ki ne zastopata več članice Tehničnega odbora, samodejno preneha.
V odsotnosti predsedujočega z zasedanja ali dela zasedanja predseduje njegov namestnik, ki ima enake pristojnosti in naloge kot predsedujoči.
Predsedujoči zasedanja sodeluje v postopkih Tehničnega odbora kot tak in ne kot predstavnik članice Tehničnega odbora.
Poleg uporabe pooblastil, ki jih ima predsedujoči na podlagi teh pravil, predsedujoči odpira in zapira vsako zasedanje, usmerja razpravo, daje besedo in na podlagi teh pravil nadzoruje postopke. Predsedujoči lahko opozori govornika, če njegove pripombe niso primerne.
Med razpravo o kateri koli zadevi lahko delegacija sproži vprašanje postopka. V tem primeru predsedujoči takoj odloči o zadevi. Če ta odločitev naleti na nasprotovanje, predsedujoči predlaga zasedanju, da o tem sprejme odločitev, ki velja, če ni zavrnjena.
Generalni sekretar ali funkcionarji Sekretariata CCC, ki jih določi generalni sekretar, opravljajo sekretarsko delo za zasedanje Tehničnega odbora.
Sklepčnost in glasovanje
Tehnični odbor je sklepčen, če ga sestavlja enostavna večina članic Tehničnega odbora.
Vsaka članica Tehničnega odbora ima en glas. Tehnični odbor odloča z večino, ki jo sestavljata vsaj dve tretjini prisotnih članov. Ne glede na izid glasovanja o določeni zadevi lahko Tehnični odbor Odboru ali CCC pripravi celovito poročilo o tej zadevi, v katerem opiše različna mnenja, ki so bila izražena v določenih razpravah. Ne glede na prejšnje določbe tega odstavka o zadevah, ki jih pošlje ugotovitveni svet, odloča Tehnični odbor s konsenzom. Če ni soglasja v Tehničnem odboru o vprašanju, ki ga je poslal ugotovitveni svet, Tehnični odbor priskrbi poročilo, ki navaja podrobnosti o zadevi in vsebuje mnenja članov.
Jeziki in zapisniki
Uradni jeziki Tehničnega odbora so angleški, francoski in španski jezik. Govori ali izjave v katerem koli od teh jezikov se takoj prevedejo v druge uradne jezike, razen če se vse delegacije strinjajo, da se ne prevaja. Govori in izjave v katerem koli drugem jeziku se prevedejo v angleški, francoski in španski jezik pod enakimi pogoji, vendar mora v tem primeru določena delegacija zagotoviti prevod v angleški, francoski in španski jezik. Za uradne dokumente Tehničnega odbora se uporabljajo samo angleški, francoski in španski jezik. Zapisi in dopisi, ki naj jih obravnava Tehnični odbor morajo biti predloženi v enem od uradnih jezikov.
Tehnični odbor pripravi poročilo o vseh svojih zasedanjih in če predsedujoči meni, da je to potrebno, tudi zapisnike ali povzetke zasedanj. Predsedujoči ali tisti, ki ga ta pooblasti, poroča o delu Tehničnega odbora na vsakem zasedanju Odbora in na vsakem zasedanju CCC.
PRILOGA III
V praksi utegne biti za določene članice države v razvoju petletna odložitev uporabe sporazuma, ki jo določa odstavek 1 člena 20, nezadostna. V takih primerih lahko članica država v razvoju zahteva pred koncem obdobja, ki ga določa prvi odstavek člena 20, podaljšanje tega obdobja, pri čemer se razume, da bodo članice tako zahtevo ugodno obravnavale, če lahko določena članica država v razvoju ustrezno utemelji svojo zahtevo.
Države v razvoju, ki zdaj vrednotijo blago na podlagi uradno določenih najnižjih vrednosti, utegnejo želeti doseči pridržke, ki bi omogočili, da ohranijo take vrednosti na omejeni in predhodni podlagi pod pogoji, s katerimi se strinjajo članice.
Države v razvoju, ki menijo, da jim lahko zamenjava vrstnega reda na zahtevo uvoznika, ki je določena v členu 4 tega sporazuma, povzroči resne težave, utegnejo doseči pridržek glede uporabe člena 4 na podlagi:
„Vlada … si pridržuje pravico, da ustrezne določbe člena 4 sporazuma uporablja le takrat, kadar se carinski organi strinjajo z zahtevo, da se obrne vrstni red uporabe členov 5 in 6.“
Če države v razvoju dajo tak pridržek, članice soglašajo z njim na podlagi člena 21 sporazuma.
Države v razvoju utegnejo dati pridržek glede odstavka 2 člena 5 sporazuma na podlagi:
„Vlada … si pridržuje pravico, da se odstavek 2 člena 5 sporazuma uporablja v skladu z določbami ustrezne opombe, ne glede na to ali uvoznik tako zahteva.“
Če države v razvoju dajo tak pridržek, članice soglašajo z njim na podlagi člena 21 sporazuma.
Določene države v razvoju utegnejo imeti težave z izvajanjem člena 1 sporazuma v zvezi z uvozom v njihovo državo po samostojnih zastopnikih, izključnih distributerjih in izključnih koncesionarjih. Če take težave nastanejo v praksi članic držav v razvoju pri izvajanju sporazuma, se pripravi študija v zvezi s tem vprašanjem na zahtevo take članice z namenom, da se poišče ustrezna rešitev.
Člen 17 upošteva, da carinske uprave pri izvajanju sporazuma utegnejo imeti potrebo, da preverijo resnico ali točnost katere koli izjave, dokumenta ali deklaracije, ki jim je predložena za namene carinskega vrednotenja. Na ta način ta člen ugotavlja, da utegnejo biti potrebne poizvedbe, ki imajo na primer namen ugotoviti, ali so elementi vrednosti, prijavljeni ali predloženi carini v zvezi z ugotavljanjem carinske vrednosti, popolni in točni. Članice imajo pravico zahtevati celovito sodelovanje uvoznikov pri teh izvedbah na podlagi svojih nacionalnih zakonov in postopkov.
Dejansko plačana cena ali cena, ki jo je treba plačati, vključuje vsa dejanska plačila ali plačila, ki jih mora opraviti kot pogoj za prodajo uvoženega blaga kupec prodajalcu ali kupec tretji osebi zaradi izpolnitve obveznosti prodajalcu.
SPORAZUM O PREDODPREMNI KONTROLI
ČLANICE SE
ob upoštevanju, da so se ministri 20. septembra 1986 sporazumeli, da bo Urugvajski krog mnogostranskih trgovinskih pogajanj imel za cilj „uresničiti nadaljnjo liberalizacijo in širitev svetovne trgovine“, „utrditi vlogo GATT“ in „povečati občutljivost sistema GATT za razvijajoče se mednarodno gospodarsko okolje“;
ob upoštevanju, da določeno število članic držav v razvoju uporablja predodpremno kontrolo;
ob spoznanju potrebe držav v razvoju, da uporabljajo tak ukrep dotlej in do te mere, kolikor je potrebno, da se preverijo kakovost, količina ali cena uvoženega blaga;
z mislijo, da se morajo taki programi izvajati tako, da ne povzročajo nepotrebnih zastojev ali neenakopravne obravnave;
ob upoštevanju, da se ta kontrola po definiciji izvaja na ozemlju članice izvoznice;
ob spoznanju potrebe po vzpostavitvi sporazumnega mednarodnega okvira pravic in obveznosti članic uporabnic in članic izvoznic;
ob spoznanju, da se načela in obveznosti GATT 1994 uporabljajo glede na tiste dejavnosti subjektov predodpremne kontrole, ki jih predpisujejo vlade, ki so članice WTO;
ob spoznanju, da je zaželeno zagotoviti preglednost dejavnosti subjektov predodpremne kontrole in zakonov in predpisov, ki se nanašajo na predodpremno kontrolo;
z željo, da se zagotovi hitra, učinkovita in pravična razrešitev sporov med izvozniki in subjekti predodpremne kontrole, ki izvirajo iz tega sporazuma,
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
Člen 1
Obseg – Definicije
Člen 2
Obveznosti članic uporabnic
Nediskriminacija
Vladne zahteve
Kraj kontrole
Standardi
Preglednost
Varovanje zaupnih poslovnih informacij
Članice uporabnice zagotavljajo, da subjekti predodpremne kontrole od izvoznikov ne zahtevajo, da zagotavljajo informacije o:
podatkih o proizvodnji, ki se nanašajo na patentirane, licenčne ali nerazkrite postopke ali na postopke, za katere je prijavljen patent;
neobjavljenih tehničnih podatkih, razen tistih za dokaz skladnosti s tehničnimi predpisi ali standardi;
notranjih cenah, vključno s proizvodnimi stroški;
ravneh dobičkov;
pogodbenih pogojih med izvozniki in njihovimi dobavitelji, razen če je s tem onemogočena subjektom določena kontrola. V takih primerih sme subjekt zahtevati samo informacije, potrebne za ta namen.
Konflikt interesov
Članice uporabnice zagotavljajo, da subjekti predodpremne kontrole tudi ob upoštevanju določb o varovanju zaupnih poslovnih informacij v odstavkih 9 do 13 uporabljajo take postopke, da bi se izognili tem konfliktom interesov:
med subjekti predodpremne kontrole in katerimi koli subjekti, povezanimi z določenimi subjekti predodpremne kontrole, vključno s katerimi koli subjekti, v katerih imajo slednji finančni ali trgovinski interes, ali katerimi koli subjekti, ki imajo finančni interes v določenih subjektih predodpremne kontrole in katerih odpreme naj bi nadzirali subjekti predodpremne kontrole;
med subjekti predodpremne kontrole in drugimi subjekti, vključno s tistimi, ki so predmeti predodpremne kontrole, razen vladnih subjektov, ki so pogodbeno ali drugače dali pooblastilo za izvajanje kontrole;
z oddelki subjektov predodpremne kontrole, ki opravljajo dejavnosti, drugačne od tistih, ki se zahtevajo za izvedbo postopka kontrole.
Zamude
Preverjanje cen
Članice uporabnice zagotavljajo, da bi preprečile prenizko ali previsoko fakturiranje in prevare, da bodo subjekti predodpremne kontrole preverjali cene ( 56 ) v skladu z naslednjimi smernicami:
subjekti predodpremne kontrole lahko zavrnejo pogodbeno ceno, ki je dogovorjena med izvoznikom in uvoznikom samo, če lahko dokažejo, da njihove ugotovitve o neustrezni ceni temeljijo na postopku preverjanja na podlagi meril, določenih v pododstavkih od (b) do (e);
subjekti predodpremne kontrole utemeljujejo svoje primerjave cen zaradi preverjanja izvozne cene na cenah enakih ali podobnih proizvodov, ki se izvažajo v iste države izvoza ob istem ali približno istem času, na osnovi konkurenčnih ali primerljivih pogojev prodaje v skladu z običajno trgovinsko prakso in na neto osnovi brez običajnih popustov. Taka primerjava temelji na:
uporabljajo se zgolj cene, ki zagotavljajo veljavno osnovo primerjave ob upoštevanju ustreznih gospodarskih dejavnikov, ki se nanašajo na državo uvoza in državo ali držav, ki se uporabljajo za cenovne primerjave;
subjekt predodpremne kontrole se ne zanaša na cene blaga, ki se izvaža v druge države uvoza, da bi tako prosto določil najnižjo ceno za določeno odpremo;
subjekt predodpremne kontrole upošteva specifične elemente, naštete v pododstavku (c);
v vsaki fazi postopka, ki je opisan zgoraj, subjekt predodpremne kontrole zagotavlja izvozniku možnost, da ceno obrazloži.
ob preverjanju cene subjekti predodpremne kontrole ustrezno upoštevajo pogodbene prodajne pogoje in splošne prilagoditvene dejavnike, ki se nanašajo na transakcijo. Ti dejavniki vključujejo, niso pa omejeni zgolj na trgovinsko raven in količino prodaje, roke dobav in pogojev, pogodbene določbe, ki se nanašajo na dviganje cen, specifikacijo kakovosti, posebne oblikovne značilnosti, posebne specifikacije v zvezi z odpremo in pakiranjem, velikost naročila, prodaje na kraju samem, sezonske vplive, licenčnine in druga plačila intelektualne lastnine in storitve, ki so del pogodbe, če se te običajno posebej ne fakturirajo; vključujejo tudi določene elemente, ki se nanašajo na izvoznikovo ceno, kot na primer pogodbeno razmerje med izvoznikom in uvoznikom;
preverjane prevoznih stroškov se nanaša zgolj na dogovorjeno ceno določene vrste prevoza v državi izvoza, kakor izhaja iz prodajne pogodbe;
za namene preverjanja cen se ne smejo uporabljati:
prodajna cena v državi uvoza za blago, ki se proizvaja v tej državi;
cena blaga za izvoz iz države, ki ni država izvoza;
strošek proizvodnje;
prosto ali fiktivno določene cene ali vrednosti.
Pritožbeni postopki
Članice uporabnice zagotavljajo, da subjekti predodpremne kontrole uveljavijo postopke za sprejem, obravnavo in izdajo odločitev v zvezi s pritožbami izvoznikov in da se informacija, ki se nanaša na take postopke, da na razpolago izvoznikom v skladu z določbami odstavkov 6 in 7. Članice uporabnice zagotavljajo, da se postopki razvijajo in ohranjajo v skladu s temi smernicami:
subjekti predodpremne kontrole določijo enega ali več uradnikov, ki bodo na razpolago v običajnih delovnih urah v vsakem mestu ali pristanišču, v katerih imajo upravo predodpremne kontrole, z namenom, da sprejema, proučuje in izdaja odločitve v zvezi s pritožbami izvoznikov;
izvozniki pisno predložijo določenim uradnikom dejstva o določeni transakciji in o naravi pritožbe in rešitvi, ki jo predlagajo;
določeni uradniki z razumevanjem obravnavajo pritožbe izvoznikov in izdajo odločitev čim prej, potem ko so prejeli dokumentacijo, na katero se nanaša pododstavek (b).
Odstopanje
Člen 3
Obveznosti članic izvoznic
Nediskriminacija
Preglednost
Tehnična pomoč
Člen 4
Postopki neodvisne proučitve
Članice spodbujajo subjekte predodpremne kontrole in izvoznike, da rešujejo spore medsebojno. Toda v dveh delovnih dneh po vloženi pritožbi v skladu z določbami odstavka 21 člena 2 lahko ena ali druga stran predloži spor v neodvisno proučitev. Članice uporabljajo take razumne ukrepe, ki so jim na razpolago, da zagotovijo, da se uveljavljajo in ohranjajo postopki s temi nameni:
te postopke opravlja neodvisni subjekt, ki ga skupaj ustanovita organizacija, ki zastopa subjekte predodpremne kontrole, in organizacija, ki zastopa izvoznike, za namene tega sporazuma;
neodvisni subjekt, na katerega se nanaša pododstavek (a), mora pripraviti seznam izvedencev, kot sledi:
del članov, ki jih imenuje organizacija, ki predstavlja subjekte predodpremne kontrole;
del članov, ki jih imenuje organizacija, ki predstavlja izvoznike;
del neodvisnih trgovinskih izvedencev, ki jih imenuje neodvisni subjekt, na katerega se nanaša pododstavek (a).
Geografska razporeditev izvedencev na tem seznamu mora biti taka, da omogoča, da se kakršni koli spori, ki so predmet teh postopkov, obravnavajo hitro. Ta seznam mora biti sestavljen v dveh mesecih od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO in mora biti letno dopolnjen. Seznam mora biti javen. Sporočen mora biti Sekretariatu in poslan vsem članicam;
izvoznik ali subjekt predodpremne kontrole, ki želi sprožiti spor, mora vzpostaviti stik z neodvisnim subjektom, na katerega se nanaša pododstavek (a), in zahtevati oblikovanje ugotovitvenega sveta. Neodvisni subjekt je odgovoren za ustanovitev ugotovitvenega sveta. Ta svet sestavljajo trije člani. Izbirajo se tako, da ne nastanejo nepotrebni stroški in zamude. Prvega člana izbere iz točke (i) zgornjega seznama določen subjekt predodpremne kontrole pod pogojem, da ta član ni povezan s tem subjektom. Drugega člana izbere iz točke (ii) zgornjega seznama določen izvoznik pod pogojem, da ta član ni povezan s tem izvoznikom. Tretjega člana izbere iz točke (iii) zgornjega seznama neodvisen subjekt, na katerega se nanaša pododstavek (a). Zoper neodvisnega trgovinskega izvedenca, izbranega iz točke (iii) zgornjega seznama, niso možni ugovori;
neodvisni trgovinski izvedenec, izbran iz točke (iii) zgornjega seznama, opravlja nalogo predsednika ugotovitvenega sveta. Neodvisni trgovinski izvedenec sprejme vse potrebne odločitve, da zagotovi, da svet hitro reši spor ali okoliščine primera zahtevajo, da se člani sveta sestanejo in kje bo kraj takega sestanka ob upoštevanju kraja določene kontrole;
če se stranke v sporu tako dogovorijo, lahko neodvisni subjekt izbere enega trgovinskega izvedenca iz točke (iii) zgornjega seznama, na katerega se nanaša pododstavek (a), z namenom proučitve določenega spora. Ta izvedenec sprejme vse potrebne odločitve za hitro rešitev spora, na primer tako, da upošteva kraj določene kontrole;
namen proučitve je ugotovitev, ali so stranke v sporu ravnale v skladu z določbami tega sporazuma pri opravljanju sporne kontrole. Postopki morajo biti hitri in zagotavljati možnost stranema, da izrazita mnenja osebno ali pisno;
odločitve tričlanskega ugotovitvenega sveta se sprejemajo z večino glasov. Odločitev v zvezi s sporom se sprejme v osmih delovnih dneh od zahteve po neodvisni proučitvi in se sporoči strankam v sporu. Ta rok je možno podaljšati po dogovoru strank v sporu. Ugotovitveni svet ali neodvisni trgovinski izvedenec razporedi stroške glede na okoliščine primera;
odločitev ugotovitvenega sveta je obvezna za subjekt predodpremne kontrole in izvoznika, ki sta v sporu.
Člen 5
Notifikacija
Članice predložijo Sekretariatu izvode zakonov in predpisov, s katerimi uveljavljajo ta sporazum, kakor tudi izvode katerih koli zakonov in predpisov, ki se nanašajo na predodpremno kontrolo v času, ko Sporazum o WTO začne veljati za določeno članico. Ne morejo se uveljaviti nobene spremembe v zakonih in predpisih, ki se nanašajo na predodpremno kontrolo, preden se te spremembe uradno ne objavijo. Te se takoj po objavi sporočijo Sekretariatu. Sekretariat obvesti članice o razpoložljivosti teh informacij.
Člen 6
Proučitev
Na koncu drugega leta od datuma začetka veljavnosti Sporazuma o WTO in vsaka nadaljnja tri leta Ministrska konferenca prouči določbe, izvajanje in uporabo tega sporazuma ob upoštevanju ciljev v njem in pridobljenih izkušenj v zvezi z njegovo uporabo. Kot rezultat take proučitve lahko Ministrska konferenca dopolni določbe sporazuma.
Člen 7
Posvetovanje
Članice se posvetujejo z drugimi članicami na zahtevo v zvezi s katero koli zadevo, ki zadeva uporabo tega sporazuma. V takih primerih se za ta sporazum uporabljajo določbe člena XXII GATT 1994, kot so razčlenjene in jih uporablja Dogovor o reševanju sporov.
Člen 8
Reševanje sporov
Kateri koli spori med članicami, ki se nanašajo na ta sporazum, se obravnavajo na podlagi določb člena XXIII GATT 1994, kot so razčlenjene in jih uporablja Dogovor o reševanju sporov.
Člen 9
Končne določbe
SPORAZUM O PRAVILIH O POREKLU BLAGA
ČLANICE SE
ob upoštevanju, da so se ministri 20. septembra 1986 sporazumeli, da je namen Urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj „uresničiti nadaljnjo liberalizacijo in širjenje svetovne trgovine“, „okrepiti vlogo GATT“ in „povečati dovzetnost sistema GATT za razvoj mednarodnega gospodarskega okolja“;
z željo, da se pospeši uresničevanje ciljev GATT 1994;
ob spoznanju, da jasna in predvidljiva pravila o poreklu in izvajanje teh pravil pomagajo tokovom mednarodne trgovine;
z željo zagotoviti, da pravila o poreklu sama po sebi ne bi po nepotrebnem ovirala trgovine;
z željo zagotoviti, da pravila o poreklu ne izničujejo ali omejujejo pravic članic na podlagi GATT 1994;
ob spoznanju, da je zaželeno zagotoviti preglednost zakonov, predpisov in prakse, ki se nanaša na pravila o poreklu;
z željo zagotoviti, da se pravila o poreklu pripravljajo in izvajajo nepristransko, pregledno, predvidljivo, dosledno in nevtralno;
ob spoznanju, da obstajajo mehanizem za posvetovanja in postopki za hitro, učinkovito in enakopravno reševanje sporov, ki izhajajo iz tega sporazuma;
z željo harmonizirati in razjasniti pravila o poreklu;
SPORAZUMEJO, KAKOR SLEDI:
DEL I
DEFINICIJE IN OBSEG SPORAZUMA
Člen 1
Pravila o poreklu
DEL II
REŽIM, KI UREJA UPORABO PRAVIL O POREKLU
Člen 2
Režim v prehodnem obdobju
Dokler delovni program za harmonizacijo pravil o poreklu, predviden v delu IV, ni zaključen, članice zagotavljajo, da:
so ob izdaji upravnih določb v splošni uporabi, jasno določeni pogoji, ki morajo biti izpolnjeni, zlasti:
ob uporabi meril spremenjene carinske razvrstitve mora to pravilo o poreklu ter vsaka izjema od takega pravila jasno določati podštevilko ali številko v okviru carinske nomenklature, na katero se nanaša pravilo;
ob uporabi meril vrednosti, izraženih v odstotkih, mora pravilo o poreklu izražati tudi metodo izračunavanja teh odstotkov;
ob uporabi meril proizvodnega ali predelovalnega postopka mora biti jasno določen postopek, ki opredeljuje poreklo blaga.
se ne glede na ukrepe ali sredstva trgovinske politike, s katero so povezani, pravila o poreklu ne uporabljajo kot sredstvo za neposredno ali posredno doseganje določenih trgovinskih ciljev;
pravila o poreklu sama po sebi ne smejo imeti omejitvenih, izkrivljajočih ali motečih učinkov na mednarodno trgovino. Ne smejo vsebovati neprimerno strogih zahtev ali zahtevati izpolnitve pogojev, ki niso v povezavi s proizvodnim ali predelovalnim postopkom, kot predpostavko za določitev države porekla. Dopustno je upoštevati stroške, ki niso neposredno povezani s proizvodnimi ali predelovalnimi postopki zaradi uporabe merila vrednosti v odstotkih v skladu s pododstavkom (a);
pravila o poreklu, ki jih uporabljajo v zvezi z uvozom in izvozom, niso strožja od pravil o poreklu, ki jih uporabljajo za določanje, ali je neko blago domačega porekla in ne smejo biti diskriminacijska do drugih članic ne glede na pripadnost proizvajalcev določenega blaga ( 59 );
se njihova pravila o poreklu uporabljajo dosledno, enotno, nepristransko in smiselno;
njihova pravila o poreklu temeljijo na pozitivno opredeljenem standardu. Pravila o poreklu, ki določajo, kaj porekla ne opredeljuje (negativni standard), so dovoljena le z namenom večje jasnosti pozitivno opredeljenega standarda ali v posamičnih primerih, ko pozitivna opredelitev porekla ni potrebna;
se njihovi zakoni, predpisi, sodne in upravne odločbe v splošni uporabi, ki se nanašajo na pravila o poreklu, objavijo, kakor da bi bili predmet določb odstavka 1 člena X GATT 1994 in v skladu z njimi;
se na zahtevo izvoznika, uvoznika ali katere koli druge osebe z utemeljenim razlogom izdajo presoje o pravilnosti porekla, ki ga ti navajajo, v najkrajšem možnem času, vendar najpozneje v 150 dneh ( 60 ) potem ko je vložena zahteva, če so predloženi vsi potrebni elementi. Zahteve za take presoje se sprejmejo pred začetkom trgovinske transakcije in kadar koli pozneje. Take presoje veljajo tri leta pod pogojem, da dejstva in razmere, vključno z uporabljenimi pravili o poreklu, ostanejo primerljivi. Pod pogojem vnaprejšnjega obvestila zainteresiranih strani taka presoja ne velja več, če je sprejeta odločitev v nasprotju s presojo med revizijo, na katero se nanaša pododstavek (j). Take presoje so javne na podlagi določb pododstavka (k);
ob uvajanju sprememb njihovih pravil o poreklu ali novih pravil o poreklu takih sprememb ne uporabljajo retroaktivno, kot je določeno v njihovih zakonih ali predpisih in brez poseganja vanje;
za kakršno koli upravno dejanje v zvezi z določitvijo porekla obstaja možnost takojšnje revizije s strani rednega, arbitražnega ali upravnega sodišča ali po postopkih le-teh, neodvisno od oblasti, ki je določila poreklo, ki lahko povzročijo, da se ta odločba spremeni ali razveljavi;
vse zaupne podatke ali podatke, ki se dajejo na zaupni podlagi zaradi uporabe pravil o poreklu, pristojne oblasti obravnavajo kot strogo zaupne in jih ne smejo razkrivati brez izrecnega dovoljenja osebe ali vlade, ki je take podatke dala na voljo, razen v meri, ki se jo lahko zahteva v sodnih postopkih.
Člen 3
Režim po prehodnem obdobju
Ob upoštevanju cilja vseh članic, da kot rezultat delovnega programa za harmonizacijo, določenega v delu IV, dosežejo uvedbo harmoniziranih pravil o poreklu, članice ob izvajanju dosežkov delovnega programa za harmonizacijo zagotavljajo, da:
uporabljajo pravila o poreklu enako za vse namene, določene v členu 1;
se v njihovih pravilih o poreklu kot država porekla določenega blaga določi tista država, v kateri je bilo blago v celoti pridobljeno ali, kadar je pri proizvodnji blaga udeleženih več držav, tista, v kateri je opravljena zadnja bistvena predelava določenega blaga;
pravila o poreklu, ki jih uporabljajo v zvezi z uvozom in izvozom blaga, niso strožja od pravil o poreklu, ki jih uporabljajo za določanje, ali je neko blago domačega porekla in ne smejo biti diskriminacijska do drugih članic ne glede na pripadnost proizvajalcev določenega blaga;
se pravila o poreklu uporabljajo dosledno, enotno, nepristransko in smiselno;
se njihovi zakoni, predpisi, sodne in upravne odločbe v splošni uporabi, ki se nanašajo na pravila o poreklu, objavijo, kot da bi bili predmet določb odstavka 1 člena X GATT 1994 in v skladu z njimi;
se na zahtevo izvoznika, uvoznika ali katere koli druge osebe z utemeljenim razlogom izdajo presoje o pravilnosti porekla, ki ga ti navajajo, v najkrajšem možnem času, vendar najpozneje v 150 dneh od vložitve zahteve, če so bili predloženi vsi potrebni elementi. Zahteve za tako presojo se sprejmejo pred začetkom trgovinske transakcije in kadar koli pozneje. Take presoje veljajo tri leta pod pogojem, da dejstva in razmere, vključno z uporabljenimi pravili o poreklu, ostanejo primerljivi. Pod pogojem vnaprejšnjega obvestila zainteresiranih strani taka presoja ne velja več, če je sprejeta odločitev v nasprotju s presojo med revizijo, navedeno v pododstavku (h). Take presoje so javne ob upoštevanju določb iz pododstavka (i);
ob uvajanju sprememb njihovih pravil o poreklu ali novih pravil o poreklu se take spremembe ne uporabljajo retroaktivno, kot je določeno v njihovih zakonih ali predpisih in brez poseganja vanje;
za kakršno koli upravno dejanje v zvezi z določitvijo porekla obstaja možnost takojšnje revizije s strani rednega, arbitražnega ali upravnega sodišča ali po postopkih le-teh, neodvisno od oblasti, ki je določila poreklo, ki lahko povzročijo, da se ta odločba spremeni ali razveljavi;
vse zaupne podatke ali podatke, ki se dajejo na zaupni podlagi zaradi uporabe pravil o poreklu, pristojne oblasti obravnavajo kot strogo zaupne in jih ne smejo razkrivati brez izrecnega dovoljenja osebe ali vlade, ki je take podatke dala na voljo, razen v meri, ki se jo lahko zahteva v sodnih postopkih.
DEL III
UREDITEV POSTOPKOV NOTIFIKACIJE, PREUČITVE, POSVETOVANJA IN REŠEVANJA SPOROV
Člen 4
Organi
Člen 5
Informacije in postopki za spremembo in uvedbo novih pravil o poreklu
Člen 6
Preučitev
Člen 7
Posvetovanje
Določbe člena XXII GATT 1994, kot jih razčlenjuje in uporablja Dogovor o reševanju sporov, veljajo tudi za ta sporazum.
Člen 8
Reševanje sporov
Določbe člena XXIII GATT 1994, kot jih razčlenjuje in uporablja Dogovor o reševanju sporov, veljajo tudi za ta sporazum.
DEL IV
HARMONIZACIJA PRAVIL O POREKLU
Člen 9
Cilji in načela
Z namenom harmonizacije pravil o poreklu ter med drugim zaradi zagotavljanja večje zanesljivosti pri opravljanju mednarodne trgovine Ministrska konferenca v sodelovanju s CCC prevzame delovni program, ki je določen spodaj, na podlagi naslednjih načel:
pravila o poreklu je treba uporabljati enako za vse namene, določene v členu 1;
pravila o poreklu morajo zagotavljati, da se kot država porekla blaga določi bodisi tista država, v kateri je bilo določeno blago v celoti pridobljeno ali, če je v procesu proizvodnje blaga udeleženih več držav, tista, v kateri je bila opravljena zadnja bistvena predelava blaga;
pravila o poreklu morajo biti objektivna, razumljiva in predvidljiva;
ne glede na ukrep ali sredstvo, s katerimi so povezana, se pravila o poreklu ne bi smela neposredno ali posredno uporabljati kot sredstvo za doseganje trgovinskih ciljev. Sama po sebi ne bi smela ustvarjati omejitvenih, izkrivljajočih ali motečih učinkov na mednarodno trgovino. Ne bi smela postavljati nepotrebno strogih pogojev ali zahtevati izpolnitve določenega pogoja, ki ni v zvezi s proizvodnjo ali predelavo, kot predpostavko za določitev države porekla. Vendar se stroški, ki niso v neposredni zvezi s proizvodnjo ali predelavo, lahko vključijo za namene uporabe merila vrednosti, izraženega v odstotkih;
pravila o poreklu je treba uporabljati dosledno, enotno, nepristransko in razumno;
pravila o poreklu morajo biti smiselna;
pravila o poreklu morajo temeljiti na pozitivnem opredeljenem standardu. Negativni standardi se lahko uporabljajo le za pojasnitev pozitivno opredeljenega standarda.
Delovni program
Delovni program se začne čimprej po začetku veljavnosti Sporazuma WTO in se konča v treh letih od njegovega začetka.
Odbor in Tehnični odbor, predvidena v členu 4, sta ustrezna organa za opravljanje tega dela.
Zaradi zagotovitve natančnega vložka CCC, Odbor od Tehničnega odbora zahteva, da zagotovi svojo razlago in mnenja na podlagi spodaj opisanega dela na podlagi načel, naštetih v odstavku 1. Zaradi zagotovitve pravočasnega zaključka delovnega programa harmonizacije, se to delo opravi na osnovi proizvodov po sektorjih, kot so zastopani v posameznih poglavjih ali oddelkih nomenklature harmoniziranega sistema (HS).
Celovita pridobitev in najnujnejše delovne operacije ali postopki
Tehnični odbor pripravi usklajene definicije:
Dosežki tega dela se predložijo Odboru v treh mesecih po prejemu zahteve Odbora.
Bistvena predelava – Sprememba tarifne uvrstitve
Bistvena predelava – Dodatna merila
Po zaključku dela, določenega v pododstavku (ii) za vsako skupino proizvodov ali posamezno kategorijo proizvoda tam, kjer izključna uporaba HS-nomenklature ne dopušča izražanja bistvene predelave, Tehnični odbor:
Vloga Odbora
Na osnovi načel, naštetih v odstavku 1:
Odbor občasno obravnava razlage in mnenja Tehničnega odbora v skladu s časovnimi obdobji, določenimi v pododstavkih (i), (ii) in (iii) odstavka 2(c), z namenom odobritve take razlage in mnenja. Odbor lahko zahteva, da Tehnični odbor izboljša ali naprej obrazloži svoje delo in/ali razvije nove pristope. Z namenom, da bi pomagal pri delu Tehničnega odbora, mora Odbor navesti razloge za zahteve po dodatnem delu in, kjer je primerno, lahko tudi predlaga drugačne pristope;
po zaključku dela, določenega v pododstavkih (i), (ii) in (iii) odstavka 2(c), Odbor obravnava dosežke glede na njihovo celotno smiselnost.
Dosežki delovnega programa harmonizacije in nadaljnje delo
PRILOGA I
TEHNIČNI ODBOR ZA PRAVILA O POREKLU
Naloge
Trajne naloge Tehničnega odbora vključujejo naslednje:
na zahtevo katerega koli člana Tehničnega odbora obravnava posebne tehnične težave, ki se pojavljajo pri dnevni uporabi pravil o poreklu članic in daje priporočila za ustrezne rešitve na podlagi predloženih dejstev;
dajanje informacij in nasvetov o kateri koli zadevi, ki se nanaša na ugotavljanje porekla blaga, na zahtevo katere koli članice ali Odbora;
pripravljanje in pošiljanje rednih poročil o tehničnih vprašanjih v zvezi z izvajanjem in naravo tega sporazuma; in
letno preverjanje tehničnih vprašanj v zvezi z izvajanjem in uporabo delov II in III.
Tehnični odbor opravlja tudi druge naloge, ki mu jih naloži Odbor.
Tehnični odbor poskuša končati svoje delo v zvezi z določenimi zadevami, zlasti tistimi, ki mu jih dajejo članice ali Odbor, v razumno kratkem času.
Zastopanje
Vsaka članica ima pravico biti zastopana v Tehničnem odboru. Vsaka članica lahko imenuje enega delegata in enega ali več namestnikov, da jo zastopajo v Tehničnem odboru. Članica, ki je tako zastopana v Tehničnem odboru, je v nadaljevanju „članica“ Tehničnega odbora. Predstavnikom članic Tehničnega odbora lahko na zasedanjih Tehničnega odbora pomagajo svetovalci. Sekretariat WTO lahko sodeluje na teh zasedanjih kot opazovalec.
Članice CCC, ki pa niso članice WTO, lahko na zasedanjih Tehničnega odbora zastopa en delegat in eden ali več namestnikov. Taki predstavniki se zasedanj Tehničnega odbora udeležujejo kot opazovalci.
Če to dovoli predsedujoči Tehničnega odbora, lahko generalni sekretar CCC (v tem Aneksu generalni sekretar) vabi na zasedanja Tehničnega odbora predstavnike vlad držav, ki niso članice WTO niti članice CCC, in predstavnike mednarodnih vladnih in trgovinskih organizacij kot opazovalce.
Imenovanja delegatov, namestnikov in svetovalcev za zasedanja Tehničnega odbora se sporočajo generalnemu sekretarju.
Zasedanja
Tehnični odbor se sestaja po potrebi, vendar najmanj enkrat letno.
Postopki
Tehnični odbor izvoli predsedujočega iz svojih vrst ter sam določi svoj poslovnik.
PRILOGA II
SKUPNA DEKLARACIJA O PREFERENCIALNIH PRAVILIH O POREKLU
Ob spoznanju, da nekatere članice uporabljajo preferencialna pravila o poreklu ločeno od nepreferencialnih pravil o poreklu, se članice sporazumejo, kakor sledi.
V tej skupni deklaraciji se kot preferencialna pravila o poreklu razumejo zakoni, predpisi in upravne določbe v splošni uporabi, ki jih uporablja katera koli članica z namenom, da ugotovi, ali blago ustreza pogojem za preferencialno obravnavo v smislu pogodbenih ali avtonomnih trgovinskih režimov, ki so podlaga za carinske preferenciale, ki presegajo uporabo odstavka 1 člena I GATT 1994.
Članice se sporazumejo, da zagotavljajo, da:
so ob izdaji upravnih določb v splošni uporabi, pogoji, ki morajo biti izpolnjeni, jasno določeni, zlasti:
ob uporabi meril spremembe carinske razvrstitve mora to preferencialno pravilo o poreklu ter vsaka izjema od pravila jasno določati tarifne podštevilke ali številke v okviru carinske nomenklature, na katero se nanaša pravilo;
ob uporabi meril vrednosti v odstotkih mora biti v preferencialnem pravilu o poreklu navedena tudi metoda izračunavanja teh odstotkov;
v primerih, kjer je predpisano merilo proizvodnega ali predelovalnega postopka, mora biti postopek, ki opredeljuje preferencialno poreklo, natančno določen.
njihova preferencialna pravila o poreklu temeljijo na pozitivnih standardih. Preferencialna pravila o poreklu, ki določajo, kaj ne daje preferencialnega porekla (negativni standard), so dovoljena le kot del razlage pozitivnega standarda ali v posameznih primerih, kjer pozitivna določitev preferencialnega porekla ni potrebna;
se njihovi zakoni, predpisi, sodne in upravne odločbe v splošni uporabi v zvezi s preferencialnimi pravili o poreklu objavijo, kakor da bi bili predmet določb odstavka 1 člena X GATT 1994 in v skladu z njimi;
se na zahtevo izvoznika, uvoznika ali katere koli osebe z utemeljenim razlogom izdajo presoje o pravilnosti preferencialnega porekla blaga, ki ga omenjene osebe pripisujejo določenemu blagu, v najkrajšem času, vendar najpozneje v 150 dneh ( 63 ) od dneva zahteve za tako presojo, pod pogojem, da so predloženi vsi potrebni elementi. Zahteve za tako presojo se sprejmejo pred začetkom trgovinske transakcije z določenim blagom in pa kadar koli pozneje. Take presoje veljajo tri leta pod pogojem, da dejstva in razmere, vključno z uporabljenimi preferencialnimi pravili o poreklu ostanejo primerljivi. Pod pogojem vnaprejšnjega obvestila zainteresiranih strani take presoje ne veljajo več, če je sprejeta odločitev v nasprotju s presojo med revizijo, navedeno v pododstavku (f). Take presoje so javne pod pogoji določb pododstavka (g);
ob uvajanju sprememb preferencialnih pravil o poreklu ali novih preferencialnih pravil o poreklu, se takih sprememb ne uporablja retroaktivno, kakor je določeno v njihovih zakonih ali predpisih in brez poseganja vanje;
za kakršno koli upravno dejanje v zvezi z določitvijo preferencialnega porekla obstaja možnost takojšnje revizije s strani rednega, arbitražnega ali upravnega sodišča ali po postopkih le-teh, neodvisno od oblasti, ki je izdala odločbo, ki lahko povzročijo, da se ta odločba spremeni ali razveljavi;
vse zaupne podatke ali podatke, ki so bili predloženi na zaupni podlagi zaradi uporabe preferencialnih pravil o poreklu, pristojne oblasti obravnavajo kot strogo zaupne in jih ne smejo razkrivati brez izrecnega dovoljenja osebe ali vlade, ki je take podatke dala na voljo, razen v meri, ki se jo lahko zahteva v sodnih postopkih.
Članice se sporazumejo, da Sekretariatu pravočasno dostavijo svoja preferencialna pravila o poreklu, vključno s seznamom preferencialov, na katera se nanašajo, s sodnimi in upravnimi odločbami v splošni uporabi, ki se nanašajo na njihova preferencialna pravila o poreklu, ki veljajo na dan začetka veljavnosti Sporazuma WTO za določeno članico. Članice se tudi sporazumejo, da Sekretariatu čimprej dostavijo obvestila o spremembah preferencialnih pravil o poreklu ali o novih preferencialnih pravilih o poreklu. Seznam prejetih informacij in tistih, ki so Sekretariatu na voljo, Sekretariat pošlje vsem članicam.
SPORAZUM O POSTOPKIH ZA IZDAJANJE UVOZNIH DOVOLJENJ
ČLANICE SE
ob upoštevanju večstranskih trgovinskih pogajanj;
z željo pospeševanja uresničevanja ciljev GATT 1994;
ob upoštevanju posebnih trgovinskih, razvojnih in finančnih potreb članic držav v razvoju;
ob spoznanju koristnosti postopkov za avtomatično izdajanje uvoznih dovoljenj v določene namene in da se taki postopki ne bi uporabljali za omejevanje trgovine;
ob spoznanju, da se postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj lahko uporabljajo le zaradi ukrepov, kot so tisti, sprejeti na podlagi ustreznih določb GATT 1994;
ob upoštevanju določb GATT 1994, ki se nanašajo na postopke za izdajanje uvoznih dovoljenj;
z željo, da se zagotovi, da se postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj ne bodo uporabljali v nasprotju z načeli in obveznostmi, ki izhajajo iz GATT 1994;
ob spoznanju, da je možno ovirati tokove mednarodne trgovine z neustrezno uporabo postopkov za izdajanje uvoznih dovoljenj;
ob prepričanju, da je zlasti z neavtomatičnim izdajanjem uvoznih dovoljenj treba ravnati pregledno in predvidljivo;
ob spoznanju, da neavtomatični postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj ne smejo pomeniti večjega upravnega bremena, kot je to nujno potrebno za določen ukrep;
z željo poenostaviti in vnesti preglednost v upravne postopke in prakso v mednarodni trgovini ter zagotoviti pravično in nepristransko vodenje takih postopkov in prakse;
z željo zagotoviti posvetovalni mehanizem ter hitro, učinkovito in nepristransko reševanje sporov, ki nastanejo na podlagi tega sporazuma;
SPORAZUMEJO, KAKOR SLEDI:
Člen 1
Splošne določbe
Pravila in vse informacije, ki se nanašajo na postopke za vlaganje zahtev, vključno z upravičenostjo oseb, družb in ustanov do takih zahtev, pristojnimi upravnimi organi in seznami proizvodov, za katere so potrebna dovoljenja, se objavijo v virih, ki jih je treba sporočiti Odboru za uvozna dovoljenja, ki je določen v členu 4 (ki je v tem sporazumu Odbor) tako, da se lahko vlade ( 66 ) in trgovci seznanijo z njimi. Tako objavo je treba, kadar koli je možno, zagotoviti 21 dni pred začetkom veljavnosti pogojev, vendar v vsakem primeru najpozneje na dan, ko začnejo veljati. Kakršne koli izjeme, odstopanja ali spremembe v/pri pravilih, ki se nanašajo na postopke za izdajanje uvoznih dovoljenj in na sezname proizvodov, za katere so potrebna uvozna dovoljenja, je treba objaviti na enak način in v enakih rokih, kot je zgoraj določeno. Izvodi takih publikacij se pošljejo tudi Sekretariatu.
Članicam, ki želijo dati pisne pripombe, je treba zagotoviti možnost, da se te pripombe obravnavajo na njihovo zahtevo. Članica, na katero se pripombe nanašajo, mora ustrezno upoštevati te pripombe kakor tudi izide obravnave.
Člen 2
Avtomatično izdajanje uvoznih dovoljenj ( 67 )
Naslednje določbe ( 68 ) poleg tistih iz odstavkov 1 do 11 člena 1 in odstavka 1 tega člena, se uporabljajo v postopkih avtomatičnega izdajanja uvoznih dovoljenj:
postopki avtomatičnega izdajanja uvoznih dovoljenj se ne smejo voditi na način, ki omejuje uvoz, ki je predmet avtomatičnega uvoznega dovoljenja. Šteje se, da postopki za avtomatično izdajo uvoznega dovoljenja omejujejo trgovino, razen če je med drugim:
vsaka oseba, podjetje ali ustanova, ki izpolnjuje zakonske zahteve, ki jih določa članica uvoznica za opravljanje uvoznih poslov v zvezi s proizvodi, ki so predmet avtomatičnih dovoljenj, enako upravičena vložiti zahtevek in dobiti uvozno dovoljenje;
možno vloge za uvozna dovoljenja vlagati vsak delovni dan pred carinjenjem blaga;
možno reševati vloge za dovoljenja takoj ob prejemu, če je vloga v ustrezni obliki in je popolna, če je to upravno izvedljivo, vendar najpozneje v 10 delovnih dneh.
članice upoštevajo, da je avtomatično izdajanje uvoznih dovoljenj potrebno takrat, kadar niso na voljo drugi ustrezni postopki. Avtomatično izdajanje uvoznih dovoljenj je možno uporabljati toliko časa, dokler prevladujejo pogoji, ki so narekovali uvedbo takega postopka, in toliko časa, dokler upravnih namenov ni mogoče doseči ustrezneje.
Člen 3
Neavtomatično izdajanje uvoznih dovoljenj
članice na zahtevo katere koli druge članice, ki ima določene interese za trgovino z določenim proizvodom, zagotavljajo vse ustrezne informacije o:
upravnem izvajanju omejitev;
uvoznih dovoljenjih, ki so bila izdana v zadnjem obdobju;
porazdelitvi takih dovoljenj med države dobaviteljice;
če je izvedljivo o uvozni statistiki (t. j. vrednosti in/ali količini) za proizvode, ki so predmet uvoznih dovoljenj. Od članic držav v razvoju se ne pričakuje, da v zvezi s tem prevzemajo dodatna upravna ali finančna bremena.
članice, ki upravljajo kvote tako, da izdajajo uvozna dovoljenja, objavijo celotne kvote, ki jih nameravajo uporabljati, po količini in/ali vrednosti, začetni in končni rok za kvote ter kakršne koli s tem povezane spremembe, v rokih, ki so določeni v odstavku 4 člena 1, tako, da se lahko vlade in trgovci seznanijo z njimi;
če so kvote razdeljene med države dobaviteljice, članica, ki uporablja omejitve, takoj obvesti vse druge članice, ki imajo interese v zvezi z dobavami določenega proizvoda, o deležih, dodeljenih znotraj določenih kvot po količini ali vrednosti raznim državam dobaviteljicam in objavijo te podatke v rokih, določenih v odstavku 4 člena 1 ter tako, da se lahko vlade in trgovci seznanijo s tem;
če nastane potreba, da se predčasno odpirajo kvote, se podatki, določeni v odstavku 4 člena 1, objavijo v rokih, določenih v odstavku 4 člena 1, in sicer tako, da se lahko vlade in trgovci z njimi seznanijo;
katera koli oseba, podjetje ali ustanova, ki izpolnjuje pravne in upravne zahteve članice uvoznice, ima enako pravico vlagati zahtevke za dovoljenje in pravico, da se zahtevek obravnava. Če zahtevek za dovoljenje ni odobren, ima vlagatelj pravico, da na zahtevo dobi pojasnilo o razlogih za zavrnitev in ima pravico do pritožbe ali revizije v skladu z domačo zakonodajo ali postopki članice uvoznice;
razen iz razlogov, ki niso pod nadzorom članice, se zahtevki obravnavajo v roku, ki ni daljši od 30 dni, če gre za primere, da se zahtevki obravnavajo po vrstnem redu taki, kot so prejeti oziroma takrat, ko so prejeti, in v roku, ki ni daljši od 60 dni, če se zahtevki obravnavajo sočasno. V tem zadnjem primeru velja, da rok za obravnavo začne teči naslednji dan po izteku objavljenega roka za vlaganje zahtevkov;
dovoljenje velja za razumno obdobje, ki ne sme biti tako kratko, da dejansko onemogoča uvoz. Veljavnost dovoljenja ne sme onemogočati uvoza iz oddaljenih virov, razen ko je uvoz nujen zaradi nepredvidljivih kratkoročnih potreb;
pri uporabi kvot članice ne smejo ovirati izvajanja uvoza v skladu z izdanimi dovoljenji in ne smejo delovati zoper popolno izrabo kvot;
pri izdaji dovoljenj članice upoštevajo, da je zaželeno, da se dovoljenja izdajajo za proizvode v ekonomičnih količinah;
pri razdelitvi dovoljenj naj bi članica upoštevala pretekli uvoz vlagatelja zahteve. Upoštevala naj bi tudi, ali so bila dovoljenja, izdana v določenem preteklem obdobju, v celoti izkoriščena. Kadar uvozna dovoljenja niso bila v celoti izkoriščena, mora članica ugotoviti razloge za to in te razloge upoštevati pri razdelitvi novih dovoljenj. Posebej je treba upoštevati tudi potrebo po razumni razporeditvi dovoljenj novim uvoznikom ter hkrati upoštevati zaželenost, da se uvozna dovoljenja izdajajo za proizvode v ekonomičnih količinah. V zvezi s tem je treba posebej upoštevati uvoznike, ki uvažajo proizvode, ki izvirajo iz članic držav v razvoju in zlasti iz članic najmanj razvitih držav;
kadar se kvote delijo z uvoznimi dovoljenji, ki pa niso hkrati razdeljene med posamezne države dobaviteljice, imajo imetniki dovoljenj ( 69 ) prosto izbiro uvoznih virov. Kadar se kvote delijo med države dobaviteljice, dovoljenje jasno določa državo ali države, za katere velja;
pri uporabi odstavka 8 člena 1 je možno pri izdaji novih dovoljenj kompenzirati uvoz, ki je po količini presegel tisto količino, ki je bila določena v prejšnjem dovoljenju.
Člen 4
Organi
Ustanovi se Odbor za uvozna dovoljenja, ki ga sestavljajo predstavniki vsake članice. Odbor iz svojih vrst izvoli predsedujočega in namestnika ter se sestaja po potrebi z namenom, da se članicam omogočijo posvetovanja o kateri koli zadevi, ki se nanaša na izvajanje ali na doseganje ciljev tega sporazuma.
Člen 5
Notifikacija
Notifikacija o uvedbi postopkov za izdajanje dovoljenj vključuje naslednje podatke:
seznam proizvodov, na katere se nanašajo postopki za izdajanje dovoljenj;
kontaktno mesto za informacije o izpolnjevanju pogojev za pridobitev dovoljenja;
pristojne upravne organe za vlaganje zahtevkov;
datum in naslov publikacije, v kateri so objavljeni postopki za izdajanje dovoljenj;
podatek o tem, ali je postopek za izdajo dovoljenja avtomatičen ali neavtomatičen, kot je določeno v členih 2 in 3;
kadar gre za avtomatični postopek za izdajo dovoljenj, kaj je upravni namen tega postopka;
kadar gre za neavtomatični postopek za izdajo dovoljenj, podatek o ukrepu, ki se izvaja s pomočjo izdaje dovoljenja; in
pričakovano obdobje uporabe postopka za izdajo dovoljenj, če je to mogoče predvideti z določeno stopnjo verjetnosti, če ne, pa razlog, zakaj tega podatka ni mogoče dati.
Člen 6
Posvetovanje in reševanje sporov
Posvetovanja in reševanje sporov v zvezi s katerim koli vprašanjem, ki vpliva na izvajanje tega sporazuma, so predmet določb členov XXII in XXIII GATT 1994, kot so razčlenjene in se uporabljajo na podlagi Dogovora o reševanju sporov.
Člen 7
Preučitev
Člen 8
Končne določbe
Pridržki
Domača zakonodaja
Vsaka članica najpozneje do začetka veljavnosti Sporazuma WTO zagotovi skladnost svojih zakonov, predpisov in upravnih postopkov z določbami tega sporazuma.
Vsaka članica obvesti Odbor o vseh spremembah v zakonih in predpisih, pomembnih za ta sporazum, in o izvajanju teh zakonov in predpisov.
SPORAZUM O SUBVENCIJAH IN IZRAVNALNIH UKREPIH
ČLANICE SE SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
DEL I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Opredelitev subvencije
Za namene tega sporazuma velja za subvencijo:
finančni prispevek vlade ali katerega koli javnega organa na ozemlju članice (v nadaljnjem besedilu vlada), t. j.:
dejavnost vlade, ki pomeni neposreden prenos sredstev (npr. nepovratna dotacija, posojilo, kapitalski vložek), neposredna nakazila, do katerih utegne priti, ali prevzem dolga (npr. v obliki jamstev za posojila);
odpust ali opustitev izterjave dospelih davčnih obveznosti (npr. fiskalne spodbude, kot so davčne olajšave) ( 71 );
vladna dobava blaga ali storitve, ki sicer ne sodi v splošno infrastrukturo, ali pa odkup blaga;
vplačila vlade v določen finančni sklad ali pooblastilo ali navodilo zasebnemu subjektu, da opravi več opravil take vrste, kot so našteta v točkah od (i) do (iii) tega pododstavka, ki bi jih v običajnih okoliščinah opravila vlada in se opravljanje take dejavnosti dejansko in po vsebini ne razlikuje od dejavnosti, ki jo sicer opravlja vlada;
ali
kakršna koli oblika dohodkovne ali cenovne podpore v smislu člena XVI GATT 1994;
in
pri tem nastane korist.
Člen 2
Specifičnost
Da lahko subvencija, kakor je opredeljena v odstavku 1 člena 1, velja kot specifična glede na določeno podjetje ali industrijo ali skupino podjetij ali industrij (v nadaljnjem besedilu določena podjetja), ki so v pristojnosti določene oblasti, ki subvencijo daje, se uporabijo ta načela:
subvencija je specifična, če oblasti ali zakonodaja, ki oblastem omogoča subvencioniranje, izrecno omejuje dostop do subvencije določenim podjetjem;
če oblasti, ki dajejo subvencijo, ter ustrezna zakonodaja, ki omogoča uporabo subvencije, uporabljajo objektivna merila ali pogoje ( 72 ) za pridobitev ali določitev višine subvencije, tedaj subvencija ni specifična, če je pravica pridobiti subvencijo avtomatična in če se strogo ravnajo po teh merilih in pogojih. Merila in pogoji morajo biti jasno navedeni v zakonu, predpisu ali drugem uradnem dokumentu, tako da jih je možno preverjati;
četudi bi kazalo, da subvencija ni specifična na podlagi načel v pododstavkih (a) in (b), vendar pa obstajajo razlogi za to, da je subvencija dejansko specifična, tedaj je treba upoštevati tudi druge dejavnike. Ti so: uporaba programa subvencioniranja v korist omejenega števila določenih podjetij, pretežna uporaba subvencij s strani določenih podjetij, dodelitev nesorazmerno velikih vrednosti subvencij določenim podjetjem ter način presojanja oblasti pri odločanju o dodelitvi subvencije ( 73 ). Pri uporabi tega pododstavka se upošteva tudi raznolikost gospodarskih dejavnosti v pristojnosti določene oblasti kakor tudi dolžina časa uporabe določenega programa subvencioniranja.
DEL II
PREPOVEDANE SUBVENCIJE
Člen 3
Prepoved
subvencije, ki so odvisne od prednostne uporabe domačega proizvoda namesto uvoženega proizvoda, bodisi da je to edini ali eden izmed več drugih pogojev.
Člen 4
Pravna sredstva
DEL III
IZPODBOJNE SUBVENCIJE
Člen 5
Škodljivi učinki
Nobena članica ne sme z uporabo kakršnih koli subvencij, na katere se sklicujeta odstavka 1 in 2 člena 1, povzročati učinkov, ki škodijo interesom drugih članic, t. j.:
škodo domači industriji druge članice ( 81 );
izničenje ali omejevanje neposredno ali posredno pridobljenih koristi drugih članic v smislu GATT 1994, zlasti koristi, ki temeljijo na koncesijah, ki so vezane na podlagi člena II GATT 1994 ( 82 );
resno ogrožanje interesov druge članice ( 83 ).
Ta člen se ne uporablja za subvencije za kmetijske proizvode v smislu člena 13 Sporazuma o kmetijstvu.
Člen 6
Resno ogrožanje
Šteje se, da resno ogrožanje v smislu odstavka (c) člena 5 obstaja v teh primerih:
subvencije za pokrivanje obratovalnih izgub, ki jih je imela določena industrija;
subvencije za pokrivanje obratovalnih izgub, ki jih je imelo določeno podjetje, z izjemo enkratnih ukrepov, ki se ne ponavljajo in se ne morejo ponoviti v korist tistega podjetja ter se uporabljajo le kot časovna premostitev za razvoj dolgoročnejših rešitev in da bi se izognili resnim socialnim težavam;
neposredna oprostitev dolga, t. j. odpust dolga, ki je terjatev vlade, in dotacije, namenjene odplačilu dolgov ( 86 ).
Resno ogrožanje v smislu odstavka (c) člena 5 utegne nastati v vsakem primeru, če obstaja ena ali več od teh možnosti:
učinek subvencije je v nadomeščanju ali oviranju uvoza enakega proizvoda druge članice na trg članice, ki subvencijo uporablja;
učinek subvencije je v nadomeščanju ali oviranju uvoza enakega proizvoda druge članice, ki se uvaža iz trga tretje države;
učinek subvencije je znatno izpodbijanje cen pod vplivom proizvoda, ki se subvencionira, v primerjavi s ceno enakega proizvoda druge članice na istem trgu ali znatno omejevanje cen, cenovno nižanje ali izguba prodaje na istem trgu;
učinek subvencije je rast tržnega deleža na svetovnem trgu članice, ki subvencije uporablja, zlasti v zvezi z določenim subvencioniranim osnovnim proizvodom ali surovino ( 87 ), v primerjavi s povprečnim deležem, ki ga je imela v obdobju zadnjih treh let ter se ta rast nadaljuje v neprekinjeni razvojni smeri v obdobju, v katerem so bile dane subvencije.
Nadomestitev ali oviranje, ki ima za posledico resno ogrožanje, ne obstaja v smislu tretjega odstavka, če v določenem obdobju obstaja katera koli od teh okoliščin ( 88 ):
prepoved ali omejitev izvoza enakega proizvoda članice, ki se je pritožila, ali uvoza iz članice, ki se je pritožila, na trg tretje države;
odločitev vlade, ki uvaža, ki opravlja monopolno ali državno trgovino z določenim proizvodom, da iz netrgovinskih razlogov zamenja uvoz iz članice, ki se je pritožila, z uvozom iz druge države ali skupine držav;
naravne nesreče, stavke, prekinitve pri prevozu ali druge okoliščine višje sile, ki znatno učinkujejo na proizvodnjo, kakovost, količino ali ceno proizvoda, namenjenega izvozu članice, ki se je pritožila;
obstoj dogovorov, ki omejujejo izvoz iz članice, ki se je pritožila;
prostovoljno zmanjšanje zalog določenega proizvoda za izvoz iz članice, ki se je pritožila (med drugim vključno s primeri, ko se podjetja članice avtonomno odločijo, da svoj izvoz določenega proizvoda preusmerijo na nove trge);
neizpolnitev standardov in drugih predpisanih pogojev države uvoznice.
Člen 7
Pravna sredstva
DEL IV
NEIZPODBOJNE SUBVENCIJE
Člen 8
Opredelitev neizpodbojnih subvencij
Neizpodbojne subvencije so ( 93 ):
subvencije, ki niso specifične v smislu člena 2;
subvencije, ki so specifične v smislu člena 2, vendar izpolnjujejo vse pogoje, ki so določeni v odstavkih 2(a), (b) ali (c) spodaj.
Ne glede na določbe dela III in V so neizpodbojne te subvencije:
pomoč raziskovalnim dejavnostim, ki jih opravljajo podjetja ali visokošolski ali raziskovalni inštituti, na podlagi pogodb s podjetji, če: ( 94 ), ( 95 ), ( 96 ) pomoč ne pokriva ( 97 ) več kot 75 odstotkov stroškov industrijskih raziskav ( 98 ) ali 50 odstotkov stroškov predkonkurenčne razvojne dejavnosti ( 99 ), ( 100 ); ter pod pogojem, da je taka pomoč omejena zgolj na:
stroške osebja (raziskovalci, tehniki in drugo pomožno osebje, ki je zaposleno izključno v zvezi z raziskovalno dejavnostjo);
stroške instrumentov, opreme, zemljišča in stavb, ki se izključno in trajno uporabljajo za raziskovalno dejavnost (z izjemo komercialne odprodaje);
stroške svetovanja in enakih storitev, ki se izključno uporabljajo v raziskovalne namene, vključno z zunanjo raziskavo, tehničnim znanjem, patenti, itd.;
dodatno režijo, ki je nastala neposredno v zvezi z opravljanjem raziskovalne dejavnosti;
druge tekoče stroške (kot npr. za material, potrošni material, ipd.), ki nastanejo neposredno v povezavi z opravljanjem raziskovalne dejavnosti.
pomoč manj razvitim območjem na ozemlju članice, ki se da na podlagi splošnega okvira regionalnega razvoja ( 101 ), ter nespecifična pomoč (v smislu člena 2) na območjih, ki so do pomoči upravičena, pod pogoji:
vsako manj razvito območje mora biti jasno opredeljeno, zaokroženo zemljepisno območje, z ugotovljivimi ekonomskimi in upravnimi značilnostmi;
območje velja za manj razvito na podlagi objektivnih nepristranskih meril ( 102 ), ki kažejo, da pomanjkljivosti območja izhajajo iz okoliščin, ki so več kot začasne; taka merila morajo biti jasno opredeljena v zakonu, predpisu ali drugih uradnih dokumentih, tako da jih je možno preverjati;
merila morajo vsebovati stopnjo gospodarske razvitosti, ki temelji na najmanj enem od teh dejavnikov:
in so merjeni v obdobju treh let, take meritve pa so lahko sestavljene in lahko vsebujejo tudi druge dejavnike.
pomoč pri prilagajanju obstoječih osnovnih sredstev ( 103 ) novim ekološkim zahtevam, ki jih določajo zakon in/ali predpisi, ki imajo za posledico večje omejitve in finančna bremena za podjetje pod pogojem, da je pomoč:
enkraten neponavljajoč ukrep;
omejena na 20 odstotkov stroškov prilagajanja;
taka, da ne pokriva stroškov nadomestitve in izvedbe investicije, ki jo mora podjetje v celoti kriti samo;
neposredno vezana in sorazmerna načrtom podjetja v zvezi z zmanjšanjem nadlog in ravni onesnaženja ter ne pokriva nobenih prihrankov pri proizvodnih stroških, ki bi jih lahko na ta način dosegli; in
na razpolago vsem podjetjem, sposobnim uporabiti novo opremo in/ali proizvodni postopek.
Člen 9
Posvetovanja in dovoljena pravna sredstva
DEL V
IZRAVNALNI UKREPI
Člen 10
Uporaba člena VI GATT 1994 ( 105 )
Članice bodo storile vse potrebno, da bo uporaba izravnalnih ukrepov ( 106 ) za kateri koli proizvod, ki izvira z ozemlja ene članice in se uvozi na ozemlje druge članice, v skladu z določbami člena VI GATT 1994 in pogoji tega sporazuma. Izravnalni ukrepi se lahko uporabljajo le na podlagi preiskav, ki se sprožijo ( 107 ) in vodijo v skladu z določbami tega sporazuma in Sporazuma o kmetijstvu.
Člen 11
Uvedba in izvedba preiskave
Vloga, ki je določena v odstavku 1, mora vsebovati dovolj dokazov o obstoju (a) subvencije, po možnosti tudi o njeni višini, (b) škodi v smislu člena VI GATT 1994, kot jo razlaga ta sporazum in (c) vzročni zvezi med subvencioniranim uvozom in domnevno škodo. Preprosta trditev, ki ni utemeljena z ustreznimi dokazi, ne zadošča za namene tega odstavka. Vloga mora vsebovati take informacije, ki so vlagatelju na voljo v razumnih mejah v zvezi z:
istovetnostjo vlagatelja ter opisom obsega in vrednosti domače proizvodnje enakega proizvoda vlagatelja. Če se pisna vloga vloži v imenu domače industrije, vlagatelj opredeli industrijo, v imenu katere nastopa, v obliki pregleda vseh znanih domačih proizvajalcev enakega proizvoda (ali združenj domačih proizvajalcev enakega proizvoda) ter v možni meri opis obsega in vrednosti domače proizvodnje enakega proizvoda navedenih proizvajalcev;
popolnim opisom domnevnega subvencioniranega proizvoda, ime države ali držav porekla ali izvoza, istovetnost vsakega znanega izvoznika ali tujega proizvajalca in seznam znanih oseb, ki sporni proizvod uvažajo;
dokazi o obstoju, znesku in naravi sporne subvencije;
dokazi, da subvencionirani uvoz povzroča domnevno škodo domači industriji v obliki določenih učinkov subvencij; ti dokazi vsebujejo podatke o rasti obsega domnevnega subvencioniranega uvoza, o učinkih tega uvoza na cene enakih proizvodov na domačem trgu ter o posledičnem vplivu tega uvoza na domačo industrijo, kar izhaja iz ustreznih dejavnikov in kazalcev, ki se nanašajo na stanje domače industrije, naštetih odstavkih 2 in 4 člena 15.
Člen 12
Dokazi
Izvozniki, tuji proizvajalci ali zainteresirane članice, ki so prejeli vprašalnike v postopku preiskave zaradi uvedbe izravnalnih carin, morajo imeti na voljo vsaj 30 dni za odgovor ( 110 ). Upoštevati je treba zahteve, da se 30-dnevni rok podaljša, in če so razlogi za to, se tako podaljšanje odobri, če je izvedljivo.
Ob upoštevanju zahteve po varovanju zaupnih podatkov se dokazi, ki jih pisno predloži zainteresirana članica ali druga zainteresirana stran, takoj dajo drugim zainteresiranim članicam ali stranem, ki sodelujejo v preiskavi.
Takoj ko se preiskava sproži, dajo oblasti na razpolago celotno besedilo pisne vloge, ki so jo prejeli v skladu z odstavkom 1 člena 11, vsem znanim izvoznikom ( 111 ) in oblastem članice izvoznice, na zahtevo pa tudi drugim sodelujočim v postopku. Ustrezno je treba paziti na varovanje zaupnih podatkov, kot je določeno v odstavku 4.
Oblasti zahtevajo od zainteresiranih članic in drugih zainteresiranih subjektov, ki so priskrbeli zaupne informacije, da zagotovijo nezaupne povzetke. Ti povzetki morajo biti dovolj natančni, da je možno razumeti bistvo informacij, danih na zaupni podlagi. V izjemnih primerih lahko take članice ali zainteresirani subjekti nakažejo, da take informacije niso primerne za pripravo povzetkov. V teh izjemnih primerih je potrebna izjava z navedbo razlogov, zaradi katerih priprava povzetka ni primerna.
Če oblasti ugotovijo, da zahteva za varstvo zaupnosti ni upravičena in če subjekt, ki je vir informacij, ni pripravljen te informacije razkriti ali privoliti v razkritje v splošni ali povzeti obliki, lahko oblasti take informacije spregledajo, razen če je možno na podlagi ustreznih virov na zadovoljiv način ugotoviti, da so informacije točne ( 113 ).
Za namene tega sporazuma so „zainteresirani subjekti“:
izvoznik ali tuji proizvajalec ali uvoznik proizvoda, ki je predmet preiskave, ali trgovinsko ali poslovno združenje, katerega večina članov so proizvajalci, izvozniki ali uvozniki takega proizvoda; in
proizvajalec enakega proizvoda na območju članice uvoznice ali trgovinsko ali poslovno združenje, katerih večina članov proizvaja enak proizvod na območju članice, ki je uvoznica.
Ta spisek ne preprečuje članicam, da dovolijo, da se domači ali tuji subjekti, poleg tistih, ki so omenjeni zgoraj, upoštevajo kot zainteresirani subjekti.
Člen 13
Posvetovanja
Člen 14
Izračun višine subvencije v smislu koristi za prejemnika
Za namene dela V mora biti katera koli metoda, ki jo uporabljajo preiskovalne oblasti z namenom, da ugotovijo koristi za prejemnika v smislu odstavka 1 člena 1, določena z nacionalno zakonodajo ali izvedbenimi predpisi članice ter mora biti uporaba te metode v vsakem primeru pregledna in ustrezno obrazložena. Vsaka taka metoda upošteva te smernice:
kapitalski vložek vlade ne velja kot vir koristi, če odločitev o vlaganju ne odstopa od običajne vlagateljske prakse (ki vključuje tudi zagotavljanje rizičnega kapitala) zasebnih vlagateljev na ozemlju članice;
posojilo vlade ne velja kot vir koristi, razen če obstaja razlika v znesku, ki ga podjetje, ki je posojilo prejelo, plača z vladnimi posojili in zneskom, ki bi ga podjetje plačalo na osnovi komercialnega posojila, ki ga dejansko lahko dobi na trgu kapitala. V tem primeru je razlika med tema dvema zneskoma korist;
jamstvo vlade za posojilo ne velja kot vir koristi, razen če obstaja razlika med zneskom, ki ga podjetje, ki je jamstvo dobilo, plača za zajamčeno posojilo vlade, in zneskom, ki bi ga podjetje plačalo na osnovi primerljivega komercialnega posojila brez vladnega jamstva. V tem primeru je korist enaka razliki med tema dvema zneskoma ob upoštevanju razlik v provizijah;
dobava blaga ali storitev ali vladni odkup blaga ne velja kot vir koristi, razen če obstaja dogovor o manj kot zadostnem plačilu ali če se nakup opravi na podlagi večjega plačila, kot je potrebno. Zadostnost plačila se ugotavlja na podlagi prevladujočih tržnih pogojev za določeno blago ali storitev v državi, v kateri se opravi dobava ali nakup (vključno s ceno, kakovostjo, razpoložljivostjo, tržnostjo, prevozom in drugimi pogoji nakupa ali prodaje).
Člen 15
Ugotavljanje škode ( 115 )
Ugotovitev, da grozi materialna škoda, mora temeljiti na dejstvih in ne zgolj na trditvah, namigih ali na oddaljeni možnosti. Sprememba v okoliščinah, ki utegne povzročiti situacijo, da subvencija povzroča škodo, mora biti jasno predvidljiva in neizogibna. Pri ugotavljanju obstoja grožnje materialne škode morajo preiskovalne oblasti med drugim upoštevati te dejavnike:
naravo sporne subvencije ali subvencij in posledice za trgovino, ki lahko iz njih nastanejo;
bistveno povečanje stopnje subvencioniranega uvoza na domači trg, ki kaže na možnost bistvenega povečanja uvoza;
zadostne razpoložljive zmogljivosti ali neizogibno bistveno povečanje zmogljivosti izvoznika, ki kaže na možnost bistvenega povečanja subvencioniranega izvoza na trg članice uvoznice ob upoštevanju drugih izvoznih trgov, ki lahko sprejmejo dodaten izvoz;
ali uvoz prihaja s cenami, ki utegnejo imeti bistven zniževalen učinek ali učinek zadrževanja domačih cen, kar bi utegnilo povečati povpraševanje po dodatnem uvozu; in
zaloge proizvoda, ki je predmet preiskave.
Nobeden od teh dejavnikov sam po sebi ne more biti odločilen, toda vsi dejavniki skupaj, ki pridejo v poštev, pa morajo biti podlaga za sklep, da je nadaljnji subvencionirani izvoz neizogiben in da bi nastala materialna škoda, če se ne uvede zaščita.
Člen 16
Opredelitev domače industrije
Člen 17
Začasni ukrepi
Začasni ukrepi se lahko uporabljajo samo:
če je sprožena preiskava v skladu z določbami člena 11 ter je dan razglas o tem, zainteresirane članice in drugi zainteresirani subjekti pa so imeli dovolj možnosti, da predložijo informacije in dajo pripombe;
če je sprejeta predhodna pritrdilna ugotovitev, da subvencija obstaja in da je povzročena škoda domači industriji zaradi subvencioniranega uvoza; in
če oblasti presodijo, da so taki ukrepi potrebni, da bi se preprečila škoda med trajanjem preiskave.
Člen 18
Zaveze
Postopek se lahko ( 119 ) začasno ustavi ali konča, ne da bi prišlo do uporabe začasnih ukrepov ali izravnalnih carin ob zadovoljivih prostovoljnih zavezah, s katerimi:
vlada članice izvoznice pristane na to, da odpravi ali omeji uporabo subvencije ali uporabi druge ukrepe v zvezi z njenim učinkovanjem; ali
izvoznik pristane na popravek cen, tako da so preiskovalne oblasti zadovoljne, da so škodljive posledice subvencije odpravljene. Dvig cen v okviru takih zavez ne sme biti večji, kot je potrebno, da se odpravi subvencija. Priporočljivo je, da so dvigi cen manjši od višine subvencije, če bi taki dvigi zadoščali za odpravo škode domači industriji.
Člen 19
Uvedba in pobiranje izravnalnih carin
Člen 20
Veljavnost za nazaj
Člen 21
Trajanje in proučitev izravnalnih carin in zavez
Člen 22
Razglas in obrazložitev ugotovitev
Razglas o uvedbi preiskave vsebuje ali sicer zagotavlja v obliki ločenega poročila ( 123 ) dovolj informacij o:
imenu države izvoznice ali držav in proizvoda, na katerega se postopek nanaša;
datumu začetka preiskave;
opisu subvencioniranja ali druge prakse, ki bo predmet preiskave;
povzetku dejavnikov, na katerih temelji trditev o škodi;
naslovu za pošiljanje izjav zainteresiranih članic in zainteresiranih subjektov; in
rokih za sporočanje stališč zainteresiranih članic in zainteresiranih subjektov.
Razglas o uvedbi začasnih ukrepov vsebuje ali drugače v obliki ločenega poročila zagotavlja dovolj podrobnosti v zvezi s predhodnimi ugotovitvami o tem, da subvencija in škoda obstajata, in se opira na dejstva in zakonite določbe, ki so bile podlaga za upoštevanje ali neupoštevanje določenih argumentov. Tak razglas ali poročilo ob upoštevanju potrebe po varovanju zaupnih informacij zlasti vsebuje:
imena dobaviteljev ali, če to ni možno, imena držav dobaviteljic;
opis blaga, ki zadošča za potrebe carine;
ugotovljeno višino subvencije ter podlago za ugotovitev obstoja subvencije;
elemente, ki so pomembni za ugotovitev škode v smislu člena 15;
glavne razloge za določene ugotovitve.
Člen 23
Sodna revizija
Vsaka članica, katere nacionalna zakonodaja vsebuje določbe o uporabi izravnalnih carin, mora imeti sodne, arbitražne ali upravne svete ali postopke, med drugim z namenom, da lahko pravočasno opravi revizijo upravnih dejanj, ki se nanašajo na dokončne ugotovitve in proučitve teh ugotovitev na podlagi člena 21. Taki sveti oziroma postopki morajo biti neodvisni od oblasti, ki so odgovorne za omenjene ugotovitve in proučitve, in morajo dajati možnost dostopa do take revizije vsem zainteresiranim stranem, ki so sodelovale v upravnem postopku in so neposredno ali posamično prizadete z upravnimi dejanji.
DEL VI
ORGANI
Člen 24
Odbor za subvencije in izravnalne ukrepe in podrejena telesa
DEL VII
NOTIFIKACIJA IN NADZOR
Člen 25
Notifikacije
Vsebina notifikacij mora biti dovolj natančna, da omogoča drugim članicam ovrednotenje trgovinskih učinkov in razumevanje načina delovanja sporočenega programa subvencioniranja. V tej zvezi, vendar brez vpliva na vsebino in obliko vprašalnikov o subvencijah ( 124 ), članice zagotavljajo, da njihove notifikacije vsebujejo te informacije:
oblika subvencije (t. j. dotacija, posojilo, davčna ugodnost itd.);
subvencija na enoto, ali če to ni možno, skupna višina letnega proračunskega zneska za to subvencijo (ob navedbi, če je možno, povprečne subvencije na enoto v preteklem letu);
cilji politike (subvencioniranja) in/ali namen subvencije;
trajanje subvencije in/ali kateri koli drugi časovni elementi v zvezi z njo;
statistični podatki, ki omogočajo presojo trgovinskih učinkov subvencije.
Člen 26
Nadzor
DEL VIII
ČLANICE DRŽAVE V RAZVOJU
Člen 27
Posebna in pristranska obravnava članic držav v razvoju
Prepoved odstavka 1(a) člena 3 se ne uporablja za:
članice države v razvoju, na katere se nanaša Priloga VII;
druge članice države v razvoju za čas 8 let od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, če so izpolnjeni pogoji odstavka 4.
Vsaka preiskava v zvezi z uvedbo izravnalne carine, ki se nanaša na proizvod članice države v razvoju, se prekine takoj, ko oblasti ugotovijo, da:
celotna raven subvencij za določen proizvod ne presega 2 odstotkov vrednosti, preračunano na enoto proizvoda; ali
obseg subvencioniranega uvoza pomeni manj kot 4 odstotke celotnega uvoza enakega proizvoda na trgu članice uvoznice, razen če posamezni deleži v celotnem uvozu od članic držav v razvoju pomenijo manj kot 4 odstotke, skupaj pa več kakor 9 odstotkov celotnega uvoza enakega proizvoda na trgu članice uvoznice.
DEL IX
PREHODNA UREDITEV
Člen 28
Obstoječi programi
Programi subvencioniranja, ki so bili v uporabi na območju katere koli članice pred njenim podpisom Sporazuma o WTO, ki pa niso skladni z določbami tega sporazuma, morajo biti:
sporočeni Odboru najpozneje v 90 dneh od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO za to članico; in
usklajeni z določbami tega sporazuma v treh letih od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO za to članico in se do takrat ne uporablja del II.
Člen 29
Prehod v tržno gospodarstvo
Za take članice se programi subvencioniranja, ki sodijo v člen 3 in so sporočeni v skladu z odstavkom 3, postopoma ukinjajo ali uskladijo s členom 3 v sedmih letih od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO. V takih primerih se člen 4 ne uporablja. Poleg tega v istem obdobju:
subvencijski programi, ki sodijo v odstavek 1(d) člena 6, niso izpodbojni v smislu člena 7;
v zvezi z drugimi izpodbojnimi subvencijami se uporabljajo določbe odstavka 9 člena 27.
DEL X
REŠEVANJE SPOROV
Člen 30
Določbe člena XXII in XXIII GATT 1994, kot so razčlenjene in se uporabljajo v Dogovoru o reševanju sporov, se uporabljajo za posvetovanja in reševanje sporov na podlagi tega sporazuma, razen če ni izrecno drugače določeno.
DEL XI
KONČNE DOLOČBE
Člen 31
Začasna uporaba
Določbe prvega odstavka člena 6 in določbe členov 8 in 9 se uporabljajo pet let od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO. Najpozneje v 180 dneh pred koncem tega obdobja Odbor prouči uporabo teh določb z namenom, da ugotovi, ali naj se podaljša uporaba teh določb v istem besedilu ali v spremenjenem besedilu za določen čas vnaprej.
Člen 32
Druge končne določbe
PRILOGA I
PONAZORITVENI SEZNAM IZVOZNIH SUBVENCIJ
Vlada neposredno daje subvencije podjetju ali industriji na podlagi izvoznih rezultatov.
Razne oblike zadrževanja deviz ali podobna praksa, ki vključuje nagrado za izvoz.
Stroški notranjega prevoza in prevoza blaga za izvoz, ki jih določi ali odobri vlada pod ugodnejšimi pogoji kot za domače pošiljke.
Če vlade ali njihove agencije na podlagi programov, ki jih vlade odobrijo, neposredno ali posredno dobavljajo blago ali storitve iz uvoza za potrebe proizvodnje za izvoz, pod pogoji, ki so ugodnejši od dobav enakih ali neposredno konkurenčnih proizvodov ali storitev za potrebe proizvodnje za domačo porabo, če so (pri proizvodih) taki pogoji ugodnejši od obstoječih komercialnih pogojev ( 127 ) za njihove izvoznike na svetovnih trgih.
Dajanje posebnih popustov v neposredni povezavi z izvozom ali izvoznimi dosežki, ki so višji in poleg tistih, ki se dajejo proizvodnji za domače potrebe pri izračunavanju osnove za plačilo neposrednih davkov.
Oprostitev ali odlog posrednih davkov ( 130 ) v zvezi s proizvodnjo in distribucijo proizvodov za izvoz, ki je večja od dajatev, ki se plačujejo v zvezi s proizvodnjo in distribucijo enakih proizvodov, ko se ti prodajajo za domačo porabo.
Oprostitev, odlog ali prenos fazne kumulative posrednih davkov ( 131 ) za blago in storitve, ki se porabijo v proizvodnji proizvodov za izvoz, ki pa so večji od oprostitev, odloga ali prenosa podobne fazne kumulative za blago in storitve, ki se uporabljajo v proizvodnji blaga za domačo porabo, toda pod pogojem, da so take oprostitve dovoljene za izvoženo blago, ne pa tudi za blago za domačo porabo, če se običajno fazna kumulativa posrednih davkov računa le za inpute, ki se porabijo samo v proizvodnji blaga za izvoz (ob normalnem upoštevanju izpada) ( 132 ). Ta točka se razlaga v skladu z navodili o porabi inputov v proizvodnji, ki so določeni v Prilogi II.
Odlog ali povračilo uvoznih dajatev ( 133 ), ki so višje od tistih, ki se plačujejo za uvoženi input, in se porabi v proizvodnji za izvoz (ob normalnem upoštevanju izpada); toda pod pogoji, da lahko podjetje v določenih primerih porabi enako količino domačih inputov, ki je enake kakovosti in značilnosti kot uvoženi inputi, kot nadomestitev, da bi bila na ta način deležna enakih ugodnosti, če se uvoz in nanj vezan izvoz opravita v razumnem obdobju, ki pa ne sme biti daljše od dveh let. Ta odstavek se razlaga v povezavi z navodili o porabi inputov v proizvodnji, ki jih vsebuje Priloga II, in navodili o ugotavljanju sistemov povračil uvoznih dajatev z uporabo nadomeščanja uvoza kot oblike izvozne subvencije iz Priloge III.
Če vlada (ali posebna ustanova, ki jo vlada nadzoruje) daje jamstva za izvozna posojila ali zavarovanja in zavarovanja ali jamstva proti naraščanju stroškov izvoženih proizvodov ali za prevzem tečajnih razlik po diskontnih stopnjah, ki ne pokrivajo dolgoročnih tekočih stroškov in izgub omenjenih programov.
Dotacije vlad (ali posebnih ustanov, ki jih nadzorujejo in/ali ki imajo pooblastila vlade) izvoznih posojil po obrestnih merah, ki so pod ravnijo tistih, ki jih vlade plačujejo za uporabo takih sredstev (ali ki bi jih morale plačevati, če bi si izposojevale kapital na mednarodnem trgu kapitala za pridobitev sredstev z enako dobo in drugimi posojilnimi pogoji, določenimi v enaki valuti kot izvozna posojila), ali prevzem plačila stroškov, v celoti ali deloma, stroškov, ki so jih imeli izvozniki ali finančne ustanove pri pridobivanju posojil, če je namen tega, da se zagotovi materialna prednost pri pogojih izvoznih posojil.
Vendar to izvozno kreditiranje ne velja za prepovedano izvozno subvencijo v skladu s tem sporazumom, če je članica pogodbenica mednarodnega akta o vladnih izvoznih posojilih, katerega pogodbenic je 12 izvirnih članic tega sporazuma od 1. januarja 1979 (ali nasledstvenega akta, ki so ga sprejele te izvirne članice), ali če članica v praksi uporablja določbe tega akta, ki se nanašajo na obrestne mere, če je njena praksa izvoznega kreditiranja v skladu z omenjenimi določbami.
Katera koli druga dajatev na javni račun, ki pomeni izvozno subvencijo v smislu člena XVI GATT 1994.
PRILOGA II
SMERNICE ZA PORABO INPUTOV V PROIZVODNJI ( 134 )
I
Programi povračil posrednih davkov lahko dopuščajo oprostitev, odlog ali prenos faznih kumulativ posrednih davkov, ki se nanašajo na inpute, ki se porabijo v proizvodnji za izvoz (ob normalnem upoštevanju izpada). Podobno temu lahko tudi programi povračil uvoznih dajatev dopuščajo odlog ali povračilo uvoznih dajatev, ki se plačujejo v zvezi z inputi, ki se porabijo v proizvodnji izvoznega proizvoda (ob normalnem upoštevanju izpada).
Ponazoritveni seznam izvoznih subvencij, ki ga vsebuje Priloga I k temu sporazumu, uporablja izraz „inputi, ki se porabijo v proizvodnji za izvoz“ v odstavkih (h) in (i). Glede na odstavek (h) lahko programi povračil posrednih davkov pomenijo izvozno subvencijo do te mere, da pomeni oprostitev, odlog ali prenos faznih posrednih davkov, ki presegajo zneske takih davkov, ki se dejansko plačujejo za inpute, ki se porabijo v proizvodnji za izvoz. Glede na odstavek (i) lahko programi povračil uvoznih dajatev pomenijo izvozno subvencijo v taki meri, ki pomeni odlog ali povračilo uvoznih dajatev, ki presega tiste, ki se dejansko plačujejo za inpute, ki se porabijo v proizvodnji za izvoz. Odstavka predpisujeta, da je treba upoštevati normalen izpad pri ugotavljanju porabe inputov v proizvodnji za izvoz. Odstavek (i) se prav tako ustrezno nanaša na nadomestitev uvoza.
II
Pri ugotavljanju, ali se inputi porabijo v proizvodnji za izvoz kot del preiskave zaradi uvedbe izravnalnih carin na podlagi tega sporazuma, preiskovalne oblasti ravnajo tako:
Če se sumi, da obstaja program povračila posrednih davkov ali povračila uvoznih dajatev, ki pomeni subvencijo zaradi prevelikega povračila posrednih davkov in uvoznih dajatev za inpute, ki se porabijo v proizvodnji za izvoz, preiskovalne oblasti najprej ugotovijo, ali vlada članice izvoznice ima oziroma izvaja postopke za ugotavljanje, kateri inputi se porabijo v proizvodnji za izvoz in v kakšnih količinah. Če se ugotovi, da se taki postopki izvajajo, preiskovalne oblasti ugotovijo, ali je ta postopek racionalen, učinkovit glede na namen in ali temelji na splošno sprejeti trgovinski praksi v državi izvoza. Preiskovalne oblasti lahko menijo, da je treba opraviti določene praktične preizkuse v skladu z odstavkom 6 člena 12, da bi preverili informacije oziroma da bi se zadovoljili, da se postopek učinkovito uporablja.
Če takega postopka ni oziroma če ni razumen ali če se ugotovi, da je predpisan in da je razumen, vendar se ne izvaja ali pa se ne izvaja učinkovito, je potrebna nadaljnja preiskava članice izvoznice na podlagi dejanskih inputov, da bi bilo možno ugotoviti, ali je prišlo do prevelikega plačila. Če preiskovalne oblasti menijo, da je potrebno, se opravi nadaljnja preiskava v skladu z odstavkom 1.
Preiskovalne oblasti morajo obravnavati inpute kot fizične sestavine, če so kot taki porabljeni v proizvodnji in so fizične sestavine proizvoda za izvoz. Članice ugotavljajo, da ni nujno, da je input sestavina končnega proizvoda v enaki obliki, kot je sestavina na začetku proizvodnega postopka.
Pri ugotavljanju količine določenega inputa, ki se porabi v proizvodnji za izvoz, je „normalno upoštevanje izpada“ kategorija, ki jo je treba upoštevati, tak izpad pa je treba obravnavati, kot da je porabljen v proizvodnji za izvoz. Izraz „izpad“ se nanaša na tisti del določenega inputa, ki nima nobene samostojne vloge v proizvodnem procesu, se ne porabi v proizvodnji za izvoz (zaradi neučinkovitosti) in isti proizvajalec tega ne more ponovno porabiti ali prodajati.
Ko preiskovalne oblasti presojajo, ali je upoštevanje izpada „normalno“, upoštevajo naravo proizvodnje, povprečno izkušenost določene industrije v državi izvoza ter druge ustrezne tehnične dejavnike. Preiskovalne oblasti tudi upoštevajo, da je pomembno, ali so oblasti članice izvoznice ustrezno izračunale obseg izpada z namenom, da se upošteva pri vračilu ali odlogu davkov ali carin.
PRILOGA III
SMERNICE ZA UGOTAVLJANJE SISTEMOV POVRAČIL UVOZNIH DAJATEV Z VKLJUČITVIJO NADOMESTITVE UVOZA KOT OBLIKE IZVOZNE SUBVENCIJE
I
Sistemi povračil uvoznih dajatev lahko omogočajo povračilo uvoznih dajatev za inpute, ki se porabijo v proizvodnem procesu nekega drugega proizvoda, ki pri izvozu vsebuje domače inpute z enako kakovostjo in značilnostmi, kot jih imajo uvozni inputi, ki so nadomeščeni z domačimi inputi. Na osnovi odstavka (i) ponazoritvenega seznama izvoznih subvencij v Prilogi I lahko imajo sistemi povračil uvoznih dajatev, ki vključujejo nadomestitev uvoza, naravo izvozne subvencije do višine presežka povrnjenih uvoznih dajatev nad tisto višino, ki je prvotno plačana za uvožene inpute in za katere se dejansko zahteva povračilo.
II
Pri proučevanju katerega koli sistema povračil, ki vključuje nadomestitev uvoza kot del preiskave glede možne uvedbe izravnalne carine na podlagi tega sporazuma, preiskovalne oblasti ravnajo tako:
Odstavek (i) ponazoritvenega seznama določa, da lahko inputi domačega trga nadomestijo uvozne inpute v proizvodnji za izvoz pod pogojem, da so taki inputi enaki po količini in da imajo enake značilnosti kakor nadomeščeni uvozni inputi. Obstoj sistema kontrole je pomemben, ker omogoča vladi članice izvoznice, da zagotovi in prikaže, da količina inputov, za katero se zahteva povračilo dajatev, ne presega enake količine proizvodov za izvoz v kakršnikoli obliki in da ne obstaja povračilo uvoznih dajatev, ki presega tiste, ki so prvotno plačane za določene uvozne inpute.
Če se sumi, da sistem povračil uvoznih dajatev, ki vključuje nadomestitev uvoza, pomeni subvencijo, morajo preiskovalne oblasti najprej ugotoviti, ali ima vlada članice izvoznice in ali izvaja postopek kontrole. Če se ugotovi, da se ta izvaja, tedaj preiskovalne oblasti ugotovijo, ali je postopek kontrole razumen, učinkovit glede na namen, in ali temelji na splošno sprejeti trgovinski praksi v državi izvoza. Do mere, do katere se ugotovi, da so postopki opravili preizkus in se učinkovito izvajajo, se domneva, da subvencija ne obstaja. Preiskovalne oblasti lahko v skladu z odstavkom 6 člena 12 presodijo, da je treba opraviti določene praktične preizkuse, da bi lahko preverili informacije oziroma da bi se lahko zadovoljili, da se kontrolni postopki učinkovito izvajajo.
Če kontrolnih postopkov ni ali če niso razumni ali če taki postopki so in se presodi da so razumni, vendar se ne izvajajo ali pa se ne izvajajo učinkovito, se lahko domneva, da obstaja subvencija. V takih primerih članica izvoznica posebej na podlagi dejanskih transakcij ugotovi, ali morebiti ni prišlo do presežnega plačila. Če preiskovalne oblasti menijo, da je potrebno, lahko opravijo dodatne poizvedbe v skladu z odstavkom 2.
Obstoj sistema povračil uvoznih dajatev z vključitvijo nadomestitve uvoza, ki dovoljuje izvoznikom, da izbirajo določene pošiljke iz uvoza, na podlagi katerih zahtevajo povračila uvoznih dajatev, sam po sebi ne pomeni, da gre za subvencioniranje.
Domneva se, da obstajajo presežna povračila uvoznih dajatev v smislu odstavka (i), če vlada plačuje obresti na zneske, ki so izplačani na osnovi sistema povračil do višine obresti, ki so dejansko plačane ali pa jih je treba plačati.
PRILOGA IV
IZRAČUN CELOTNE VREDNOSTI SUBVENCIONIRANJA (ODSTAVEK 1(A) ČLENA 6) ( 135 )
Kakršen koli izračun višine subvencije za namene odstavka 1(a) člena 6 je treba opraviti v smislu stroška vlade, ki daje subvencijo.
Z izjemo določb odstavkov 3 do 5 pri ugotavljanju, ali celotna višina subvencioniranja presega 5 odstotkov vrednosti proizvoda, se izračuna vrednost proizvoda kot celotna vrednost prodaje podjetja, ki je dobilo subvencije ( 136 ) v zadnjih 12 mesecih, za katere so na voljo podatki o prodaji, vendar pred obdobjem, za katero je subvencija dana ( 137 ).
Če se subvencija navezuje na proizvodnjo ali prodajo določenega proizvoda, se vrednost proizvoda izračuna kot celotna vrednost prodaje podjetja, ki je dobilo subvencije, tega proizvoda v zadnjih 12 mesecih, za katere so na voljo podatki o prodaji, ki pa je obdobje pred tistim, za katero je subvencija dana.
Če gre za podjetje na začetku poslovanja in je dobilo subvencije, se domneva, da obstaja resno ogrožanje, če celotna stopnja subvencioniranja presega 15 odstotkov celote vloženih sredstev. Za namene tega odstavka začetno obdobje ne more biti daljše od prvega leta proizvodnje ( 138 ).
Če podjetje, ki je dobilo subvencije, obstaja v državi z gospodarstvom z visoko inflacijo, se vrednost proizvoda podjetja izračuna na podlagi celotne prodaje (ali prodaje določenega proizvoda, če je subvencija vezana) v prejšnjem koledarskem letu z indeksom, ki temelji na stopnji inflacije v zadnjih 12 mesecih pred tistim mesecem, v katerem je bila dana subvencija.
Pri določanju celotne stopnje subvencioniranja v danem letu se subvencije, ki se dajejo v okviru različnih programov in jih dajejo različne oblasti na območju članice, seštevajo.
Subvencije, ki so dane pred dnevom začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, katerih koristi so namenjene prihodnji proizvodnji, se vključijo v celotno višino subvencioniranja.
Subvencije, ki niso izpodbojne v smislu ustreznih določb tega sporazuma, se ne vključujejo v izračun višine subvencije za potrebe odstavka 1(a) člena 6.
PRILOGA V
POSTOPKI ZA PRIDOBIVANJE INFORMACIJ O RESNEM OGROŽANJU
Vsaka članica sodeluje pri zbiranju dokazov, ki naj jih prouči ugotovitveni svet po postopkih na podlagi odstavkov 4 do 6 člena 7. Stranke v sporu in katera koli tretja država članica, ki ima interes, DSB obvesti takoj, ko se sproži uporaba odstavka 4 člena 7, o organizaciji, odgovorni za izvajanje te določbe na njenem območju in za postopke, ki se uporabijo, da se zadovoljijo zahteve po informacijah.
Ko se zadeve dajo DSB v obravnavo na podlagi odstavka 4 člena 7, DSB na zahtevo sproži postopek za pridobivanje takih informacij od vlade članice, ki določeno subvencijo daje, za katere meni, da so potrebne, da se ugotovijo obstoj in višina subvencioniranja, vrednost skupne prodaje podjetja, ki subvencijo dobiva, kakor tudi informacije, ki so potrebne, da se analizirajo škodljivi učinki, ki jih povzroča subvencionirani proizvod ( 139 ). Ta postopek lahko vključuje, če je ustrezno, tudi postavljanje vprašanj vladi članice, ki subvencijo daje, in članici, ki se je pritožila, z namenom, da se zberejo informacije, kakor tudi da se zberejo pojasnila v zvezi s tistimi informacijami, ki so strankam v sporu že na razpolago na podlagi postopkov notifikacije, ki jih določa del VII ( 140 ).
Glede učinkov na trgih tretjih držav lahko stranka v sporu zbira informacije, vključno z vprašanji vladi tretje države članice, ki so potrebne, da se ugotovijo škodljivi učinki, ki drugače niso na voljo na razumen način iz virov članice, ki se pritožuje oziroma članice, ki subvencijo daje. Ta del postopka se izvaja tako, da se tretji državi članici ne povzročajo nepotrebna bremena. Zlasti se od take članice ne pričakuje, da bi pripravila tržno ali cenovno analizo posebej za ta namen. Informacije, ki naj se dajo, so tiste, ki so že na voljo ali jih lahko ta članica enostavno dobi (t. j. zadnji statistični podatki, ki so jih že zbrale statistične službe, a še niso objavljeni, podatki carine o uvozu in prijavljenih vrednostih določenih proizvodov itd.). Toda če se določena stranka v sporu loti natančne tržne analize na svoje stroške, morajo oblasti tretje države članice omogočiti, da osebe ali podjetja to nalogo opravijo ter jim morajo zagotaviti dostop do vseh informacij, ki jih vlada običajno ne obravnava kot zaupne.
DSB določi predstavnika, ki skrbi za izvajanje postopka zbiranja informacij. Edina naloga takega predstavnika je, da skrbi za časovno ustrezno pridobivanje informacij, ki so potrebne za lažjo nadaljnjo mnogostransko obravnavo spora. Predstavnik predlaga zlasti načine najučinkovitejšega pridobivanja informacij ter spodbuja sodelovanje določenih strani.
Postopek zbiranja informacij, ki je določen v odstavkih 2 do 4, je treba končati v 60 dneh od dneva, ko je zadeva poslana DSB v skladu z odstavkom 4 člena 7. Informacije, ki se zberejo v tem postopku, se pošljejo ugotovitvenemu svetu, ki ga ustanovi DSB v skladu z določbami dela X. Te informacije naj bi med drugim vključevale podatke, ki se nanašajo na višino sporne subvencije (po možnosti tudi vrednost celotne prodaje podjetij, ki subvencijo dobivajo), cene subvencioniranega proizvoda, cene nesubvencioniranega proizvoda, cene drugih dobaviteljev na trgu, spremembe v dobavah subvencioniranega proizvoda na trgu in spremembe v tržnih deležih. Vsebovale naj bi tudi dokaze, ki pobijajo trditve, kakor tudi take dopolnilne informacije, za katere ugotovitveni svet meni, da so pomembne pri oblikovanju sklepov.
Če članica, ki subvencijo daje, in/ali tretja država članica ne sodeluje pri zbiranju informacij, članica, ki se je pritožila, predloži zadevo na podlagi informacij, ki jih ima sama, skupaj z dejstvi in okoliščinami, ki se nanašajo na nesodelovanje prej omenjenih članic. Če informacije niso na voljo zaradi nesodelovanja omenjenih članic, lahko ugotovitveni svet pripravi poročilo s pomočjo najboljših informacij, s katerimi razpolaga.
Pri oblikovanju sklepov lahko ugotovitveni svet sprejme negativne sklepe zaradi primerov nesodelovanja katere koli stranke pri zbiranju informacij.
Pri odločanju o tem, ali bo uporabil najboljše razpoložljive informacije ali negativne sklepe, ugotovitveni svet upošteva nasvete predstavnika DSB, ki je imenovan v skladu z odstavkom 4, o upravičenosti določenih zahtev po informacijah in o prizadevanjih posameznih strank, da zadovoljijo te zahteve kooperativno in pravočasno.
Pri zbiranju informacij ne sme nič ovirati ugotovitvenega sveta, da pridobi take dodatne informacije, za katere meni, da so bistvene za pravilno rešitev spora in niso bile dovolj raziskane v postopku. Toda ugotovitveni svet ne bi smel zahtevati dopolnilnih informacij z namenom dopolnitve poročila tako, da bi informacije dajale podporo določeni stranki, pomanjkanje te informacije pa je rezultat nerazumnega nesodelovanja te stranke pri zbiranju informacij.
PRILOGA VI
POSTOPKI ZA PREISKAVE NA KRAJU SAMEM NA PODLAGI ODSTAVKA 6 ČLENA 12
Po začetku preiskave se oblasti članice izvoznice in znana zainteresirana podjetja obvestijo o namenu, da se izvaja preiskava na kraju samem.
Če obstaja namen, da se v izjemnih primerih vključijo v preiskovalno skupino nevladni izvedenci, je treba o tem obvestiti podjetja in oblasti članice izvoznice. Za take nevladne izvedence bi morale veljati učinkovite sankcije, če bi zlorabili zaupnost.
Pridobivanje izrecnega soglasja določenih podjetij v članici izvoznici, preden je obisk dokončno določen, naj bi postala običajna praksa.
Takoj po pridobitvi soglasja določenih podjetij preiskovalne oblasti obvestijo oblasti članice izvoznice o imenih in naslovih podjetij, ki jih nameravajo obiskati, in o dogovorjenih datumih.
Obvestilo mora biti dano podjetjem dovolj zgodaj pred obiskom.
Obiski v zvezi z razlago vprašalnikov se opravijo le na zahtevo izvoznega podjetja. Ob taki zahtevi so lahko preiskovalne oblasti podjetju na razpolago; tak obisk pa je možen le, če: (a) oblasti članice uvoznice obvestijo predstavnike vlade določene članice in (b) ta ne nasprotuje takemu obisku.
Ker je osnovni namen preiskave na kraju samem preverjati informacije, ki so že pridobljene ali ugotoviti nadaljnje podrobnosti, je treba tako preiskavo opraviti, ko prispe izpolnjeni vprašalnik, razen če podjetje soglaša z nasprotnim, in so preiskovalne oblasti obvestile vlado članice izvoznice o predvidenem obisku in ta temu ne nasprotuje; dalje, običajna praksa bi morala biti, da se podjetja pred obiskom obvestijo o naravi informacij, ki naj bi jih preverjali in o tem, ali se zahtevajo dodatne informacije, kar ne izključuje zahtev po nadaljnjih podrobnostih na kraju samem v luči pridobljenih informacij.
Na poizvedbe ali vprašanja, ki jih postavljajo oblasti ali podjetja članice izvoznice, ki pa so bistvenega pomena za preiskave na kraju samem, je treba po možnosti odgovoriti pred obiskom.
PRILOGA VII
ČLANICE DRŽAVE V RAZVOJU, NA KATERE SE NANAŠA ODSTAVEK 2(A) ČLENA 27
Članice države v razvoju, ki niso predmet določb odstavka 1(a) člena 3 pod pogoji odstavka 2(a) člena 27, so:
najmanj razvite države, ki jih kot take opredeljujejo Združeni narodi in so članice WTO;
za vsako od naštetih držav v razvoju, ki so članice WTO, se uporabljajo določbe, ki veljajo tudi za druge članice države v razvoju, v skladu z odstavkom 2(b) člena 27, ko bruto narodni dohodek na prebivalca doseže 1 000 dolarjev letno ( 141 ): Bolivija, Kamerun, Kongo, Slonokoščena obala, Dominikanska republika, Egipt, Gana, Gvatemala, Gvajana, Indija, Indonezija, Kenija, Maroko, Nikaragva, Nigerija, Pakistan, Filipini, Senegal, Šrilanka in Zimbabve.
Sporazum o subvencijah za ribištvo
Člen 1
Področje uporabe
Ta sporazum se uporablja za subvencije v smislu člena 1.1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih (v nadaljnjem besedilu: sporazum SCM), ki so specifične v smislu člena 2 navedenega sporazuma in se nanašajo na ribolov prostoživečih morskih vrst in z ribolovom povezane dejavnosti na morju ( 142 ), ( 143 ), ( 144 ).
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tem sporazumu:
„ribe“ pomeni vse vrste živih morskih virov, predelanih ali ne;
„ribolov“ pomeni iskanje, privabljanje, lociranje, lovljenje, pobiranje ali pridobivanje rib ali katero koli dejavnost, za katero se lahko upravičeno pričakuje, da bo imela za posledico privabljanje, lociranje, lovljenje, pobiranje ali pridobivanje rib;
„z ribolovom povezane dejavnosti“ pomeni katero koli dejavnost, povezano s podporo ali pripravo na ribolov, vključno z iztovarjanjem, pakiranjem, predelavo, pretovarjanjem ali prevozom rib, ki se niso predhodno iztovorile v pristanišču, ter zagotavljanje osebja, goriva, orodja in drugih sredstev za oskrbo na morju;
„plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ladjo druge vrste ali čoln, ki se uporablja, je opremljen za uporabo ali se namerava uporabiti za ribolov ali z ribolovom povezane dejavnosti.
„upravljavec“ pomeni lastnika plovila ali katero koli osebo, ki je odgovorna za plovilo, ga vodi ali nadzoruje.
Člen 3
Subvencije, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ( 145 )
Za namene člena 3.1 se šteje, da sta plovilo ali upravljavec udeležena pri nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu , če tako ugotovijo ( 147 ), ( 148 ):
obalna članica za dejavnosti na območjih pod njeno jurisdikcijo ali
država članica zastave za dejavnosti plovil, ki plujejo pod njeno zastavo ali
ustrezna regionalna organizacija ali ureditev za upravljanje ribištva v skladu s pravili in postopki te organizacije ali ureditve ter ustreznim mednarodnim pravom, tudi z zagotavljanjem pravočasnega uradnega obveščanja in ustreznih informacij, na območjih in za vrste, ki so v njeni pristojnosti.
Pozitivna ugotovitev ( 149 ) na podlagi člena 3.2 se nanaša na dokončno ugotovitev članice, da se je plovilo ali upravljavec ukvarjal z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom in/ali dokončno uvrstitev na ustrezni seznam regionalne organizacije ali ureditve za upravljanje ribištva.
Za namene člena 3.2(a) se prepoved iz člena 3.1 uporablja, kadar ugotovitev obalne članice temelji na ustreznih dejanskih informacijah in je obalna članica državi članici zastave in, če je znana, članici, ki subvencionira, zagotovila naslednje:
pravočasno uradno obvestilo, prek ustreznih kanalov, da sta bila plovilo ali upravljavec začasno zadržana v pričakovanju nadaljnje preiskave zaradi sodelovanja pri nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ali da je obalna članica začela preiskavo v zvezi s tem, vključno s sklicem na vse ustrezne dejanske informacije, veljavne zakone, predpise, upravne postopke ali druge ustrezne ukrepe;
priložnost za izmenjavo ustreznih informacij ( 150 ) pred ugotovitvijo, da se take informacije lahko upoštevajo pri dokončni ugotovitvi. Obalna članica lahko določi način in časovno obdobje, v katerem je treba izvesti takšno izmenjavo informacij ter
uradno obvestilo o dokončni ugotovitvi in vseh uporabljenih sankcijah, po potrebi vključno z njihovim trajanjem. Obalna članica o pozitivni ugotovitvi uradno obvesti odbor iz člena 9.1 (v nadaljnjem besedilu tega sporazuma: odbor).
Člen 4
Subvencije v zvezi s prelovljenimi staleži
Člen 5
Druge subvencije
Člen 6
Posebne določbe za članice, ki so najmanj razvite države
Članica ustrezno zadržano opozarja na zadeve, ki vključujejo članico, ki je najmanj razvita država, proučene rešitve pa upoštevajo morebiten poseben položaj zadevne članice, ki je najmanj razvita država.
Člen 7
Tehnična pomoč in krepitev zmogljivosti
Ciljno usmerjena tehnična pomoč in pomoč pri krepitvi zmogljivosti članicam, ki so države v razvoju, vključno s članicami, ki so najmanj razvite države, se zagotovita za namene izvajanja pravil iz tega sporazuma. V podporo tej pomoči se v sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot sta Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in Mednarodni sklad za razvoj kmetijstva, vzpostavi prostovoljni mehanizem financiranja STO. Prispevki članic STO v mehanizem so izključno prostovoljni in ne izvirajo iz naslova rednih proračunskih sredstev.
Člen 8
Uradno obveščanje in preglednost
Brez poseganja v člen 25 sporazuma SCM ter da bi okrepili in izboljšali uradno obveščanje o subvencijah za ribištvo ter omogočili učinkovitejši nadzor nad izvajanjem zavez v zvezi s subvencijami za ribištvo, vsaka članica:
v obsegu, v katerem je to mogoče, se v okviru rednega uradnega obveščanja o subvencijah za ribištvo na podlagi člena 25 sporazuma SCM (153) , (154) zagotovi naslednje informacije:
stanje staležev rib v ribištvu, za katere se zagotavlja subvencija (npr. prelovljeni staleži, kar najbolj trajnostno ulovljeni staleži ali staleži pod ravnjo dovoljenega obsega ulova) in uporabljene referenčne točke ter ali se ti staleži delijo ( 155 ) s katero koli drugo članico ali jih upravlja regionalna organizacija ali ureditev za upravljanje ribištva;
ohranitveni in upravljalni ukrepi, vzpostavljeni za zadevni stalež rib;
zmogljivost flote v ribištvu, za katero je dodeljena subvencija;
ime in identifikacijska številka ribiškega plovila ali plovil, ki so upravičena do subvencije; ter
podatki o ulovu po vrstah ali skupinah vrst v ribištvu, za katerega se zagotovi subvencija ( 156 ).
Člen 9
Institucionalne ureditve
Člen 10
Reševanje sporov
Člen 11
Končne določbe
Razen v primerih iz členov 3 in 4 nobena določba v tem sporazumu članici ne preprečuje odobritve subvencije za pomoč pri nesrečah ( 160 ), pod pogojem, da je subvencija:
omejena na pomoč pri določeni nesreči;
omejena na prizadeto geografsko območje;
časovno omejena; ter
v primeru subvencij za obnovo, omejena na obnovitev prizadetega ribištva in/ali prizadete flote na raven pred nesrečo.
Ta sporazum, vključno s katerimi koli ugotovitvami, priporočili in dodelitvami v okviru tega sporazuma, nima pravnih posledic v zvezi z ozemeljskimi zahtevami ali določitvijo morskih meja.
Svet, ustanovljen na podlagi člena 10 tega sporazuma, ne sprejme nobenih ugotovitev v zvezi s kakršno koli trditvijo, ki bi od njega zahtevala, da svoje ugotovitve utemelji na kakršnih koli zatrjevanih ozemeljskih zahtevah ali določitvi morskih meja ( 161 ).
Člen 12
Prenehanje veljavnosti sporazuma v primeru nesprejetja celovitih pravil
Če se celovita pravila ne sprejmejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma in če generalni svet ne odloči drugače, ta sporazum nemudoma preneha veljati.
SPORAZUM O POSEBNIH ZAŠČITNIH UKREPIH
ČLANICE SE
ob upoštevanju skupnega cilja članic, da izboljšajo in utrdijo mednarodni trgovinski sistem na podlagi GATT 1994,
ob spoznanju potrebe razjasniti in utrditi discipline GATT 1994, zlasti tiste, ki so vsebovane v členu XIX (nujni posegi v zvezi z uvozom določenih proizvodov), da se ponovno ustanovi mnogostranski nadzor nad uporabo posebnih zaščitnih ukrepov in odpravijo ukrepi, ki so zunaj tega nadzora,
ob spoznanju pomembnosti strukturnih prilagoditev in potrebe, da se pospešuje, namesto omejuje, konkurenca na mednarodnih trgih; in
ob nadaljnjem spoznanju, da je s temi nameni potreben vseobsežen sporazum, ki se uporablja za vse članice in temelji na načelih GATT 1994,
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
Člen 1
Splošna določba
Ta sporazum uvaja pravila za uporabo posebnih zaščitnih ukrepov, za katere se razume, da so ukrepi, določeni v členu XIX GATT 1994.
Člen 2
Pogoji
Člen 3
Preiskava
Člen 4
Ugotavljanje resne škode oziroma grožnje
Za namene tega sporazuma:
„resna škoda“ pomeni znatno celovito omejevanje položaja domače industrije;
„grožnja resne škode“ pomeni resno škodo, ki je neizbežna v skladu z določbami odstavka 2. Ugotavljanje obstoja grožnje resne škode temelji na dejstvih in ne zgolj na trditvah, sklepih ali oddaljeni možnosti; in
pri ugotavljanju škode ali grožnje „domača industrija“ pomeni vse proizvajalce enakega ali neposredno konkurenčnega proizvoda, ki delujejo na območju članice, ali tiste, katerih skupna proizvodnja enakega ali neposredno konkurenčnega proizvoda ima glavni delež celotne domače proizvodnje teh proizvodov.
V preiskavi, ki ugotavlja, ali je povečan uvoz povzročil ali grozi s povzročitvijo resne škode domači industriji v skladu s pogoji tega sporazuma, pristojne oblasti ovrednotijo vse ustrezne dejavnike, ki so objektivni ali količinsko oziroma vrednostno opredeljivi in vplivajo na stanje te industrije, zlasti stopnja in količina povečanega uvoza določenega proizvoda v absolutnih ali relativnih količinah in vrednostih, delež domačega trga, ki ga je dosegel povečan uvoz, spremembe ravni prodaje, proizvodnje, produktivnosti, uporabe proizvodnih zmogljivosti, dobička in izgube in zaposlovanja.
Ugotavljanje, na katero se nanaša pododstavek (a), se ne opravi, razen če preiskava na podlagi objektivnih dokazov pokaže, da obstaja vzročna zveza med povečanim uvozom določenega proizvoda in resno škodo oziroma grožnjo take škode. Če dejavniki sočasno poleg povečanega uvoza povzročajo škodo domači industriji, se taka škoda ne more pripisovati povečanemu uvozu.
Pristojne oblasti v skladu z določbami člena 3 takoj objavijo podrobno analizo primera, ki je v preiskavi, in prikažejo vplive dejavnikov, ki so jih proučevale.
Člen 5
Uporaba posebnih zaščitnih ukrepov
Če se razdeli kvota na države dobaviteljice, lahko članica, ki uporablja te omejitve, zahteva soglasje za razdelitev deležev v kvoti od vseh drugih članic, ki imajo bistven interes pri dobavi določenega blaga. Če ta metoda ni ustrezna, določena članica dodeli članicam, ki imajo bistven interes pri dobavi blaga, deleže, ki temeljijo na obsegu dobav članic v preteklem značilnem obdobju, celotne količine ali vrednosti uvoza proizvoda ob ustreznem upoštevanju katerih koli posebnih dejavnikov, ki so morda imeli ali pa imajo vpliv na trgovino s tem proizvodom.
Članica lahko odstopa od določb pododstavka (a) pod pogojem, da se v skladu z odstavkom 3 člena 12 posvetuje pod okriljem Odbora za posebne zaščitne ukrepe, ki je določen v odstavku 1 člena 13, in da je temu odboru jasno prikazano, da se je (i) uvoz iz določenih članic povečal v nesorazmernem odstotku glede na celotno povečanje uvoza določenega proizvoda v značilnem obdobju, (ii) da so razlogi za odstop od določb pododstavka (a) upravičeni in (iii) da so pogoji takega odstopa enakovredni za vse dobavitelje določenega proizvoda. Trajanje takega ukrepa se ne sme podaljšati preko začetnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 7. Odstop, na katerega se nanaša zgornje besedilo, ni dovoljen v primerih grožnje resne škode.
Člen 6
Začasni posebni zaščitni ukrepi
V kritičnih okoliščinah, v katerih bi odlašanje povzročalo škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, lahko članica sprejme začasne posebne zaščitne ukrepe na podlagi predhodne ugotovitve, da obstajajo jasni dokazi, da je povečan uvoz povzročil ali pa grozi s povzročitvijo resne škode. Trajanje začasnega ukrepa ne sme presegati 200 dni, v tem času pa je treba upoštevati ustrezne zahteve člena 2 do 7 in člena 12. Taki ukrepi morajo biti v obliki povečanja carin, ki jih je treba takoj vrniti, če poznejša preiskava, na katero se nanaša odstavek 2 člena 4, ne ugotovi, da je povečan uvoz povzročil ali grozil s povzročitvijo resne škode domači industriji. Trajanje katerega koli začasnega ukrepa se šteje kot del začetnega obdobja in kakršnega koli podaljšanja, na katero se nanašajo odstavki 1, 2 in 3 člena 7.
Člen 7
Trajanje in proučitev posebnih zaščitnih ukrepov
Ne glede na določbe odstavka 5 se lahko ponovno uporabi poseben zaščitni ukrep s trajanjem 180 dni ali manj za uvoz proizvoda, če:
poteče najmanj eno leto od dneva uvedbe posebnega zaščitnega ukrepa za uvoz tega proizvoda; in
da tak poseben zaščitni ukrep ni bil v uporabi za isti proizvod več kot dvakrat v petletnem obdobju, ki se je končalo pred dnevom uvedbe ukrepa.
Člen 8
Raven koncesij in druge obveznosti
Člen 9
Članice države v razvoju
Člen 10
Prej obstoječi ukrepi na podlagi člena XIX
Članice odpravijo vse posebne zaščitne ukrepe, ki so jih sprejele na podlagi člena XIX GATT 1947, ki so obstajali na dan začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, najpozneje v osmih letih od dneva, ko so bili prvič v uporabi, ali v petih letih od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, karkoli je pozneje.
Člen 11
Prepoved in odprava določenih ukrepov
Članica ne sme uveljaviti ali predlagati kakršnega koli nujnega ukrepa v zvezi z uvozom določenih proizvodov, kot je določen v členu XIX GATT 1994, razen če je tak ukrep v skladu z določbami tega člena in se uporablja v skladu s tem sporazumom.
Poleg tega si članica ne sme prizadevati, uporabljati ali ohranjati kakršnih koli prostovoljnih omejitev izvoza, tržnih redov ali podobnih ukrepov na strani izvoza ali uvoza ( 165 ) ( 166 ). Ti vključujejo ukrepe, ki jih uporablja posamezna članica, kakor tudi ukrepe na podlagi sporazumov in dogovorov med dvema ali več članicami. Vsak tak ukrep, ki velja na dan začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, se uskladi s tem sporazumom ali pa postopoma odpravi v skladu z odstavkom 2.
Ta sporazum se ne nanaša na ukrepe, ki jih predlaga, izvaja ali ohranja članica na podlagi določb GATT 1994, z izjemo člena XIX in mnogostranskih trgovinskih sporazumov v Aneksu 1 A, razen tega sporazuma, ali na podlagi protokolov in sporazumov ali dogovorov, sklenjenih na podlagi GATT 1994.
Člen 12
Notifikacija in posvetovanje
Članica Odboru za posebne zaščitne ukrepe takoj sporoči:
da je sprožila preiskovalni postopek, ki se nanaša na resno škodo ali grožnjo škode, in razloge za to;
da je ugotovila obstoj resne škode ali grožnje škode, ki jo povzroča povečan uvoz; in
da je sprejela odločitev, da bo uporabila ali podaljšala uporabo posebnega zaščitnega ukrepa.
Člen 13
Nadzor
Ustanovi se Odbor za posebne zaščitne ukrepe pod oblastjo Sveta za trgovino z blagom, v katerem lahko sodeluje katera koli članica, ki izrazi željo, da v njem sodeluje. Odbor ima te naloge:
spremlja in letno poroča Svetu za trgovino z blagom o izvajanju tega sporazuma in daje priporočila za njegovo izboljšanje;
na zahtevo določene članice ugotavlja, ali so zahteve tega sporazuma v zvezi s postopki izpolnjene glede na zaščitne ukrepe, in sporoča svoje ugotovitve Svetu za trgovino z blagom;
pomaga članicam, če tako zahtevajo, pri njihovih posve tovanjih v skladu z določbami tega sporazuma;
proučuje ukrepe, na katere se nanašata člen 10 in odstavek 1 člena 11, spremlja postopno zmanjševanje teh ukrepov in ustrezno poroča Svetu za trgovino z blagom;
na zahtevo članice, ki je sprejela zaščitni ukrep, ugotavlja, ali so predlogi začasne prekinitve koncesij in drugih obveznosti „približno enakovredni“, in ustrezno poroča Svetu za trgovino z blagom;
sprejema in pregleda vse notifikacije, ki jih določa ta sporazum, in ustrezno poroča Svetu za trgovino z blagom; in
opravlja kakršno koli drugo nalogo v zvezi s tem spora zumom, ki jo določi Svet za trgovino z blagom.
Člen 14
Reševanje sporov
Določbe členov XXII. in XXIII GATT 1994, kot jih razlaga in uporablja Dogovor o reševanju sporov, se nanašajo na posvetovanja in reševanje sporov, ki izvirajo iz tega sporazuma.
PRILOGA
IZJEMA, NA KATERO SE NANAŠA DRUGI ODSTAVEK ČLENA 11
Članice |
Proizvod |
Prenehanje |
ES/Japonska |
Osebna vozila, terenska vozila, lahka vozila za prevoz blaga, lahka tovorna vozila (do 5 ton) in enaka vozila v celoti v sestavnih delih (CKD kompleti) |
31. december 1999 |
ANNEX 1 B
GENERAL AGREEMENT ON TRADE IN SERVICES
PART I |
SCOPE AND DEFINITION |
Article I |
Scope and Definition |
PART II |
GENERAL OBLIGATIONS AND DISCIPLINES |
Article II |
Most-Favoured-Nation Treatment |
Article III |
Transparency |
Article III bis |
Disclosure of Confidential Information |
Article IV |
Increasing Participation of Developing Countries |
Article V |
Economic Integration |
Article V bis |
Labour Markets Integration Agreements |
Article VI |
Domestic Regulation |
Article VII |
Recognition |
Article VIII |
Monopolies and Exclusive Service Suppliers |
Article IX |
Business Practices |
Article X |
Emergency Safeguard Measures |
Article XI |
Payments and Transfers |
Article XII |
Restrictions to Safeguard the Balance of Payments |
Article XIII |
Government Procurement |
Article XIV |
General Exceptions |
Article XV bis |
Security Exceptions |
Article XV |
Subsidies |
PART III |
SPECIFIC COMMITMENTS |
Article XVI |
Market Access |
Article XVII |
National Treatment |
Article XVIII |
Additional Commitments |
PART IV |
PROGRESSIVE LIBERALIZATION |
Article XIX |
Negotiation of Specific Commitments |
Article XX |
Schedules of Specific Commitments |
Article XXI |
Modification of Schedules |
PART V |
INSTITUTIONAL PROVISIONS |
Article XXII |
Consultation |
Article XXIII |
Dispute Settlement and Enforcement |
Article XXIV |
Council for Trade in Services |
Article XXV |
Technical Cooperation |
Article XXVI |
Relationship with Other International Organizations |
PART VI |
FINAL PROVISIONS |
Article XXVII |
Denial of Benefits |
Article XXVIII |
Definitions |
Article XXIX |
Annexes |
Annex on Article II Exemptions |
|
Annex on Movement of Natural Persons Supplying Services under the Agreement |
|
Annex on Air Transport Services |
|
Annex on Financial Services |
|
Second Annex on Financial Services |
|
Annex on Negotiations on Maritime Transport Services |
|
Annex on Telecommunications |
|
Annex on Negotiations on Basic Telecommunications |
SPLOŠNI SPORAZUM O TRGOVINI S STORITVAMI
ČLANICE se
OB UPOŠTEVANJU vse pomembnejše vloge trgovine s storitvami v rasti in razvoju svetovnega gospodarstva,
Z ŽELJO, da ustvarijo mnogostranski okvir načel in pravil za trgovino s storitvami, kar bi omogočilo širjenje take trgovine ob preglednosti in progresivni liberalizaciji ter bi spodbudilo gospodarsko rast pri vseh trgovinskih partnerjih in razvoj v državah v razvoju,
Z ŽELJO, da se doseže vse večja liberalizacija trgovine s storitvami v zaporednih krogih mnogostranskih pogajanj, katerih cilj je uveljavljanje interesov vseh udeleženk na podlagi vzajemnih koristi in zagotavljanja celovitega ravnotežja pravic in obvez ob sočasnem upoštevanju ciljev nacionalnih politik,
OB UPOŠTEVANJU pravice članic, da s predpisi urejajo ponudbo storitev na svojem ozemlju in uvajajo nove predpise v zvezi z njo, da bi tako izpolnile zastavljene cilje nacionalnih politik glede na nesorazmernost v stopnji razvoja predpisov o trgovini s storitvami različnih članic, pa tudi posebno potrebo držav v razvoju po uresničevanju te pravice,
Z ŽELJO, da spodbudijo povečevanje udeležbe držav v razvoju v trgovini s storitvami ter povečevanje njihovega izvoza storitev, med drugim s krepitvijo njihovih domačih storitvenih zmogljivosti in njihove učinkovitosti ter konkurenčnosti,
ZLASTI ob upoštevanju resnih težav najmanj razvitih držav glede na njihov posebni gospodarski položaj in njihove razvojne, trgovinske ter finančne potrebe,
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
DEL I
OBSEG IN DEFINICIJE
Člen I
Obseg in definicije
Za namene tega sporazuma je trgovina s storitvami opredeljena kot ponudba storitev:
z ozemlja ene članice na ozemlje druge članice;
na ozemlju ene članice uporabniku storitev iz druge članice;
ponudnika storitev iz ene članice s tržno prisotnostjo na ozemlju druge članice;
ponudnika storitev iz ene članice s prisotnostjo fizičnih oseb iz te članice na ozemlju druge članice.
Za namene tega sporazuma:
„Ukrepi članic“ pomenijo ukrepe, ki jih sprejmejo:
centralne, regionalne ali lokalne vlade in organi oblasti;
nevladne organizacije pri izvajanju pooblastil, ki jim jih podelijo centralne, regionalne ali lokalne vlade in organi oblasti.
Pri izpolnjevanju svojih obvez po tem sporazumu sprejema vsaka članica vse ukrepe, ki so ji na razpolago, da zagotovi, da jih regionalne in lokalne vlade in organi oblasti ter nevladne organizacije upoštevajo na svojem ozemlju.
„Storitve“ zajemajo vsako storitev v katerem koli sektorju, razen storitev, opravljenih pri izvajanju vladnih pooblastil.
„Storitev, opravljena pri izvajanju vladnih pooblastil“, pomeni vsako storitev, ki ni opravljena na tržni podlagi ali v konkurenci z drugimi ponudniki storitev.
DEL II
SPLOŠNE OBVEZNOSTI IN PRAVILA
Člen II
Obravnava države z največjimi ugodnostmi
Člen III
Preglednost
Člen III bis
Razkrivanje zaupnih informacij
Ta sporazum ne zahteva od članice, da daje zaupne informacije, katerih razkritje bi oviralo uveljavitev zakona ali bilo kako drugače v nasprotju z javnimi interesi ali bi posegalo v legitimne tržne interese posameznih javnih ali zasebnih podjetij.
Člen IV
Povečevanje udeležbe držav v razvoju
Povečevanje udeležbe držav v razvoju v svetovni trgovini se spodbuja z dogovorjenimi specifičnimi obvezami različnih članic v skladu z deloma III in IV tega sporazuma, in sicer v zvezi:
s krepitvijo njihovih domačih storitvenih zmogljivosti in njihove učinkovitosti ter konkurenčnosti, med drugim z dostopom do tehnologije na tržni podlagi;
z izboljševanjem njihovega dostopa do distribucijskih poti in informacijskih omrežij;
z liberalizacijo dostopa na trg po sektorjih in oblikah ponudbe, ki so v njihovem izvoznem interesu.
Razvite države članice, če je to mogoče pa tudi druge članice, v dveh letih po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO ustanovijo informacijske centre, s katerimi se olajšuje dostop ponudnikom storitev članic držav v razvoju do informacij, povezanih z njihovimi trgi, v zvezi:
s tržnimi in tehničnimi vidiki ponudbe storitev;
z registracijo, priznavanjem in pridobivanjem poklicnih kvalifikacij;
z razpoložljivostjo storitvene tehnologije.
Člen V
Gospodarsko povezovanje
Ta sporazum nobeni članici ne preprečuje, da bi bila pogodbenica oziroma da bi sklepala sporazume, s katerimi se liberalizira trgovina s storitvami med dvema ali več pogodbenicami, če tak sporazum:
predvideva pretežno pokrivanje sektorjev ( 168 ) in
zagotavlja odsotnost ali pretežno ukinitev diskriminacije v smislu člena XVII med dvema ali več pogodbenicami v sektorjih, omenjenih v pododstavku (a), in sicer:
z ukinitvijo obstoječih diskriminacijskih ukrepov in/ali
s prepovedjo novih ali bolj diskriminacijskih ukrepov,
bodisi ob začetku veljavnosti sporazuma bodisi na podlagi razumnega časa, z izjemo ukrepov, ki so dovoljeni po členih XI, XII, XIV in XIV bis tega sporazuma.
Kadar so države v razvoju pogodbenice tiste vrste sporazuma, ki ga določa odstavek 1, tedaj je možna določena prožnost glede pogojev, ki jih določa odstavek 1, zlasti pododstavek (b), v skladu s stopnjo razvitosti določenih držav tako v celoti kot v posameznih sektorjih ter podsektorjih.
Ne glede na določbe odstavka 6 se lahko ob takem sporazumu, kot ga določa odstavek 1, ki se izključno nanaša na države v razvoju, pravne osebe, katerih lastniki ali upravljavci so fizične osebe iz držav pogodbenic takega sporazuma, ugodneje obravnavajo.
Članice, ki so pogodbenice katerega koli sporazuma iz odstavka 1, morajo o vsakem takem sporazumu, njegovi razširitvi ali pomembnejši spremembi nemudoma obvestiti Svet za trgovino s storitvami. Svetu morajo dati na razpolago tudi vse pomembne informacije, ki jih ta zahteva. Svet lahko ustanovi delovno skupino, da prouči tak sporazum in njegove razširitve oziroma spremembe ter poroča Svetu o njegovi skladnosti s tem členom.
Članice, ki so pogodbenice katerega koli sporazuma iz odstavka 1, ki se izvaja na podlagi dogovorjenih rokov, o njegovem izvajanju občasno poročajo Svetu za trgovino s storitvami. Svet lahko, če presodi, da je to potrebno, ustanovi delovno skupino, da prouči ta poročila.
Na podlagi poročil delovnih skupin, omenjenih v pododstavkih (a) in (b) tega odstavka, lahko Svet, če je ustrezno, da pogodbenicam takega sporazuma svoja priporočila.
Člen V bis
Sporazumi o povezovanju trgov delovne sile
Ta sporazum nobeni članici ne preprečuje, da bi bila pogodbenica sporazumov, ki vzpostavljajo celovito povezavo ( 169 ) trgov delovne sile med svojimi pogodbenicami, pod pogojem:
da ta sporazum odvezuje državljane podpisnic zahtev v zvezi z dovoljenji za bivanje in delo;
da se o takem sporazumu obvesti Svet za trgovino s storitvami.
Člen VI
Domača zakonodaja
Vsaka članica mora imeti oziroma mora, čim prej je možno, ustanoviti sodne, arbitražne ali upravne svete ali postopke, ki na zahtevo prizadetega ponudnika storitev omogočajo takojšnjo proučitev in če je to upravičeno, zagotavljajo ustrezne spremembe upravnih odločb, ki vplivajo na trgovino s storitvami. Če taki postopki niso neodvisni od agencije, ki ji je zaupana ta upravna odločba, članica zagotovi, da se s temi postopki doseže objektivna in nepristranska proučitev.
Določbe pododstavka (a) se ne smejo razlagati v smislu zahteve, da članice ustanavljajo take svete oziroma postopke, če bi bilo to v neskladju z njihovo ustavno ureditvijo ali z naravo njihovih pravnih sistemov.
Da bi se zagotovilo, da ukrepi v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi in zahtevami za dovoljenja ne pomenijo nepotrebnih ovir za trgovino s storitvami, Svet za trgovino s storitvami po ustreznih telesih, ki jih lahko ustanovi v ta namen, določi vsa potrebna pravila. Ta pravila imajo namen zagotoviti, da take zahteve med drugim:
temeljijo na objektivnih in preglednih merilih, kot sta sposobnost in zmožnost ponujati storitev;
ne pomenijo večjega bremena, kot je to potrebno za zagotovitev kakovosti storitve;
pri postopkih za izdajanje dovoljenj niso same po sebi omejitev za ponujanje storitev.
V sektorjih, kjer je članica sprejela specifične obveze, ta članica do začetka veljavnosti pravil, ki so nastala v teh sektorjih v skladu z odstavkom 4 tega člena, ne uporablja zahtev za izdajanje dovoljenj ali kvalifikacijskih zahtev in tehničnih standardov, ki izničujejo ali zmanjšujejo sprejete specifične obveze na način, ki:
ni v skladu z merili, navedenimi v pododstavku 4(a), (b) ali (c); in
ga od te članice ni bilo moč razumno pričakovati v času, ko je ta sprejela specifične obveze v določenih sektorjih.
Pri ugotavljanju, ali je ravnanje članice v skladu z obvezami po odstavku 5(a) zgoraj, je treba upoštevati mednarodne standarde ustreznih mednarodnih organizacij ( 170 ), ki jih uporablja ta članica.
Člen VII
Priznavanje
Vsaka članica:
v 12 mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO zanjo obvesti Svet za trgovino s storitvami o svojih obstoječih ukrepih priznavanja in izjavi, ali ti ukrepi temeljijo na sporazumih ali dogovorih, ki jih omenja odstavek 1;
nemudoma in kolikor mogoče vnaprej obvesti Svet za trgovino s storitvami o začetku pogajanj o določeni vrsti sporazuma ali dogovora, ki jo omenja odstavek 1, da bi dala drugim članicam ustrezno možnost, da izrazijo svoj interes za sodelovanje pri pogajanjih, preden so ta v polnem poteku;
nemudoma obvesti Svet za trgovino s storitvami o sprejemu novih ukrepov priznavanja ali bistvenih spremembah obstoječih ukrepov in izjavi, ali ti ukrepi temeljijo na sporazumih ali dogovorih, ki jih omenja odstavek 1.
Člen VIII
Monopoli in izključni ponudniki storitev
Člen IX
Poslovna praksa
Člen X
Zaščitni ukrepi v sili
Člen XI
Plačila in transferji
Člen XII
Omejitve za zaščito plačilne bilance
Omejitve, ki jih omenja odstavek 1:
ne smejo diskriminirati članic;
morajo biti v skladu s členi Sporazuma o Mednarodnem denarnem skladu;
izogibati se morajo nepotrebni škodi tržnih, gospodarskih in finančnih interesov katerih koli drugih članic;
ne smejo preseči omejitev, potrebnih za razreševanje okoliščin, opisanih v odstavku 1;
morajo biti začasne in se morajo postopoma odpraviti glede na izboljšanje položaja, določenega v odstavku 1.
Članice, ki uporabljajo določbe tega člena, se o omejitvah, sprejetih po tem členu, nemudoma posvetujejo z Odborom za plačilnobilančne omejitve.
Ministrska konferenca določi postopke ( 171 ) za občasna posvetovanja s ciljem, da se omogočajo ustrezna priporočila določeni članici.
Taka posvetovanja presodijo plačilnobilančni položaj določene članice in omejitve, ki so bile uvedene ali se ohranjajo po tem členu, med drugim z upoštevanjem dejavnikov, kot so:
narava in obseg plačilnobilančnih in zunanjefinančnih težav;
zunanje gospodarsko in trgovinsko okolje določene članice;
morebitni drugačni primerni ukrepi.
Posvetovanja pretehtajo skladnost omejitev z odstavkom 2 tega člena, zlasti postopno odpravljanje omejitev na podlagi odstavka 2(e).
Na takih posvetovanjih se sprejmejo vse statistične in druge ugotovitve in dejstva, ki jih predloži Mednarodni denarni sklad v zvezi s tujo valuto, denarnimi rezervami in plačilno bilanco. Vsi sklepi temeljijo na presoji Sklada o plačilnobilančnem in zunanjefinančnem položaju določene članice.
Člen XIII
Vladne nabave
Člen XIV
Splošne izjeme
V skladu z zahtevo, da se tovrstni ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državami, v katerih prevladujejo enake razmere ali prikrito omejevanje trgovine s storitvami, se nič v tem sporazumu ne razlaga, da članici preprečuje sprejemanje ali izvajanje ukrepov:
potrebnih za varovanje javne morale ali ohranjanje javnega reda in miru ( 172 );
potrebnih za varovanje življenj ali zdravja ljudi, živali ali rastlin;
potrebnih za zagotovitev skladnosti z zakoni ali predpisi, ki niso v neskladju z določbami tega sporazuma, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:
preprečevanje prevar in goljufij ali zaradi odprave posledic neizpolnitve storitvenih pogodb;
varovanje zasebnosti posameznikov v zvezi z obdelavo ali razširjanjem osebnih podatkov ter varovanje zaupnosti zasebne knjigovodske dokumentacije;
varnost.
ki niso v skladu s členom XVII, pod pogojem, da ima razlika v obravnavi namen zagotoviti enako ali učinkovito nalaganje ali pobiranje neposrednih davkov ( 173 ) glede storitev ali glede ponudnikov storitev drugih članic;
ki niso v skladu s členom II, pod pogojem, da je razlika v obravnavi dosežek sporazuma o preprečevanju dvojne obdavčitve ali določb o preprečevanju dvojne obdavčitve iz katerega koli drugega mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki zavezuje določeno članico.
Člen XIV bis
Varnostne izjeme
V tem sporazumu se nič ne razlaga tako:
da se zahteva od kake članice, da zagotovi informacije, katerih razkritje se ji zdi v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi; ali
da prepoveduje kateri koli članici uvedbo ukrepov, za katere ta presodi, da so potrebni za zavarovanje njenih bistvenih varnostnih interesov:
v zvezi s ponudbo storitev, ki poteka posredno ali neposredno za oskrbo oboroženih sil;
v zvezi s fisijskimi ali fuzijskimi snovmi oziroma snovmi, iz katerih se te izdelujejo;
med vojno ali v drugih kritičnih razmerah v mednarodnih odnosih; ali
da preprečijo kateri koli članici uvedbo kakršnih koli dejanj v skladu z njenimi obveznostmi po Ustanovni listini Združenih narodov za ohranitev mednarodnega miru in varnosti.
Člen XV
Subvencije
DEL III
SPECIFIČNE OBVEZE
Člen XVI
Dostop na trg
V sektorjih, kjer se prevzemajo obveze glede dostopa na trg, so ukrepi, ki jih članica ne ohranja ali sprejema na regionalni podlagi ali na podlagi celotnega ozemlja, razen če v njeni listi obvez ni drugače določeno, definirani takole:
omejitve števila ponudnikov storitev v obliki številčnih kvot, monopolov, izključnih ponudnikov storitev ali zahtev po preverjanju gospodarskih potreb;
omejitve skupne vrednosti storitvenih transakcij ali premoženja v obliki številčnih kvot ali zahtev po preverjanju gospodarskih potreb;
omejitve skupnega števila opravljenih storitev ali celotne količine storitvenega proizvoda, izraženega v obliki števila enot, kvot ali zahtev po preverjanju gospodarskih potreb ( 176 );
omejitve skupnega števila fizičnih oseb, ki so lahko zaposlene v posameznem storitvenem sektorju ali jih lahko zaposli posamezen ponudnik storitev in so nujno potrebne za opravljanje določene storitve ali z njo neposredno povezane, v obliki številčnih kvot ali zahtev po preverjanju gospodarskih potreb;
ukrepi, ki omejujejo ali zahtevajo posebne vrste pravnih oseb ali skupnih naložb, s pomočjo katerih lahko ponudnik storitev opravi storitev; in
omejitve udeležbe tujega kapitala v obliki določanja najvišjega dovoljenega odstotka tujega deleža v skupni vrednosti posameznega ali skupnega tujega vlaganja.
Člen XVII
Nacionalna obravnava
Člen XVIII
Dodatne obveze
Članice se lahko pogajajo o dodatnih obvezah glede ukrepov, ki vplivajo na trgovino s storitvami in niso navedene v listah po členih XVI ali XVII, vključno z ukrepi, ki zadevajo kvalifikacije, standarde ali dovoljenja. Take obveze morajo biti zapisane v listi obvez članice.
DEL IV
PROGRESIVNA LIBERALIZACIJA
Člen XIX
Pogajanja o specifičnih obvezah
Člen XX
Liste specifičnih obvez
Vsaka članica v listi navede vse specifične obveze, ki jih prevzema po delu III tega sporazuma. Glede na sektorje, za katere prevzema te obveze, vsaka lista vsebuje:
določila, omejitve in pogoje dostopa na trg;
pogoje in kvalifikacije nacionalne obravnave;
zaveze, povezane z dodatnimi obvezami;
roke za izpolnitev teh obvez, če je ustrezno;
datum začetka veljavnosti teh obvez.
Člen XXI
Spreminjanje list
Članica (v nadaljnjem besedilu tega člena „spreminjajoča članica“) lahko spremeni vsako obvezo v svoji listi ali odstopi od nje kadar koli po preteku treh let od dne, ko je ta obveza začela veljati v skladu z določbami tega člena.
Spreminjajoča članica o svoji nameri, da v skladu s tem členom spremeni obvezo ali od nje odstopi, obvesti Svet za trgovino s storitvami najkasneje tri mesece pred nameravanim dnem uveljavitve spremembe ali odstopa.
Na zahtevo katere koli članice, katere ugodnosti po tem sporazumu so s predlagano spremembo ali odstopom, sporočenim po pododstavku 1(b), prizadete (v tem členu „prizadeta članica“), začne spreminjajoča članica pogajanja o kompenzaciji. Na teh pogajanjih in v tem sporazumu si vse prizadete članice prizadevajo za ohranitev splošne ravni vzajemno koristnih obvez, ki niso manj ugodne od predvidenih v listah specifičnih obvez pred začetkom pogajanj.
Kompenzacija velja na podlagi načela države z največjimi ugodnostmi.
Če se spreminjajoča in prizadeta članica ne sporazumeta pred pretekom obdobja, ki je bilo določeno za pogajanja, lahko prizadeta članica zadevo predloži arbitraži. Vsaka prizadeta članica, ki želi uveljaviti svojo pravico do morebitne kompenzacije, sodeluje v arbitraži.
Če nobena od prizadetih članic ne zahteva abritraže, ima spreminjajoča članica vso pravico, da uveljavi predlagane spremembe ali odstop.
Spreminjajoča članica ne sme spremeniti svoje obveze ali od nje odstopiti, dokler ni dala kompenzacije v skladu z ugotovitvami arbitraže.
Če spreminjajoča članica uveljavi predlagano spremembo ali odstop in ne ravna na podlagi ugotovitev arbitraže, lahko vsaka prizadeta članica, ki je sodelovala v arbitraži, spremeni bistveno enakovredne ugodnosti v skladu s temi ugotovitvami ali od njih odstopi. Ne glede na določbe člena II se lahko taka sprememba ali odstop uveljavlja izključno za spreminjajočo članico.
DEL V
INSTITUCIONALNE DOLOČBE
Člen XXII
Posvetovanja
Člen XXIII
Reševanje sporov in uveljavljanje obvez
Člen XXIV
Svet za trgovino s storitvami
Člen XXV
Tehnično sodelovanje
Člen XXVI
Odnosi z drugimi mednarodnimi organizacijami
Generalni svet pripravi vse potrebno za posvetovanja in sodelovanje z Združenimi narodi in njegovimi specializiranimi agencijami, pa tudi z drugimi medvladnimi organizacijami, ki se ukvarjajo s storitvami.
DEL VI
KONČNE DOLOČBE
Člen XXVII
Odrekanje ugodnosti
Članica lahko odreče ugodnosti po tem sporazumu:
za ponudbo storitve, če ugotovi, da je storitev ponujena z ali na ozemlju nečlanice ali članice, glede katere članica, ki odreka ugodnost, ne uporablja Sporazuma o WTO;
ob ponudbi storitve pomorskega prevoza, če ugotovi, da storitev opravlja:
plovilo, registrirano po zakonih nečlanice ali članice, glede članice, ki odreka ugodnost, ne uporablja Sporazuma o WTO, in
oseba, ki upravlja in/ali uporablja plovilo v celoti ali delno, pripada nečlanici ali članici, glede katere članica, ki odreka ugodnost, ne uporablja Sporazuma o WTO;
ponudniku storitev, ki je pravna oseba, če ugotovi, da ni ponudnik storitve iz druge članice ali da je ponudnik storitve iz članice, glede katere članica, ki odreka ugodnost, ne uporablja Sporazuma o WTO.
Člen XXVIII
Definicije
V tem sporazumu:
je „ukrep“ vsak ukrep članice bodisi v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, odločitve upravnega ukrepa ali v kateri koli drugi obliki;
„ponudba storitve“ vključuje pripravo, distribucijo, trženje, prodajo in izvedbo storitve;
„ukrepi članic, ki vplivajo na trgovino s storitvami“ zajemajo ukrepe, ki se nanašajo na:
nakup, plačilo ali uporabo storitve;
uporabo oziroma dostop do storitve, za katero ta članica zahteva, da je dostopna javnosti na splošno;
prisotnost, vključno s tržno prisotnostjo, oseb iz kake članice za ponudbo storitve na ozemlju druge članice;
„tržna prisotnost“ je kakršna koli poslovna ali profesionalna oblika ustanavljanja, vključno z
ustanovitvijo, pridobitvijo ali vzdrževanjem pravne osebe ali
ustanovitvijo ali ohranjanjem podružnice ali predstavništva
na ozemlju članice s ciljem ponudbe storitev;
storitveni „sektor“ je
glede na specifično obvezo en ali več ali vsi podsektorji te storitve, kot je navedeno v listi obvez določene članice,
sicer pa celota tega storitvenega sektorja z vsemi podsektorji;
„storitev druge članice“ je storitev, ki se opravlja
z ozemlja ali na ozemlju druge članice ali pri pomorskem prevozu s plovilom, ki je registrirano po zakonih druge članice, ali jih opravlja oseba druge članice, ki opravlja storitev z uporabo plovila v celoti ali deloma, ali
pri ponudbi storitve s tržno prisotnostjo ali prisotnostjo fizičnih oseb ponudniku storitve te druge članice;
„ponudnik storitve“ je vsaka oseba, ki ponudi storitev ( 179 );
„monopolni ponudnik storitev“ je vsaka oseba, javna ali zasebna, ki jo na ustreznem trgu na ozemlju članice ta članica formalno ali dejansko pooblasti ali ustanovi kot izključnega ponudnika te storitve;
„porabnik storitve“ je vsaka oseba, ki prejme ali uporabi storitev;
„oseba“ je fizična ali pravna oseba;
„fizična oseba druge članice“ je fizična oseba, ki prebiva na ozemlju te druge članice ali kake druge članice in ima po zakonih te druge članice:
državljanstvo te druge članice; ali
pravico do trajnega bivanja na ozemlju te druge članice v primeru članice, ki
nima državljanov; ali
zagotavlja pretežno enako obravnavo osebam s stalnim prebivališčem kot svojim državljanov v zvezi z ukrepi, ki vplivajo na trgovino s storitvami, kot je določeno ob sprejemu ali pristopu k Sporazumu o WTO, pod pogojem, da nobena članica ni obvezna take osebe obravnavati ugodneje od tistih, kot jih obravnava ta druga članica. Taka notifikacija vključuje zagotovilo, da prevzema ta članica za osebe s stalnim prebivališčem na podlagi njenih zakonov in predpisov enake odgovornosti, kot jih druge članice prevzemajo za svoje državljane;
„pravna oseba“ je vsaka pravna entiteta, pravilno ustanovljena ali kako drugače organizirana po ustreznem zakonu kot pridobitna ali nepridobitna ter v zasebni ali državni lasti, vključno z delniškimi družbami, trusti, solastniškimi podjetji, skupnimi vlaganji, samostojnimi podjetniki posamezniki ali združenji;
„pravna oseba druge članice“ je pravna oseba, ki je:
ustanovljena ali kako drugače organizirana po zakonodaji druge članice in opravlja znatno poslovno dejavnost na ozemlju te ali katere koli druge članice; ali
ob ponudbi storitev s tržno prisotnostjo, ki je v lasti ali pod nadzorom:
fizičnih oseb te članice; ali
pravnih oseb te druge članice, navedenih v pododstavku (i) tega odstavka;
pravna oseba je
„v lasti“ oseb članice, če več kot 50 odstotkov lastniškega deleža pripada osebam te članice;
„pod nadzorom“ oseb članice, če imajo te osebe moč imenovati večino njenih direktorjev ali da drugače zakonito usmerjajo njeno delovanje;
„povezano“ z drugo osebo, če je druga oseba pod njenim nadzorom ali je sama pod nadzorom druge osebe ali če sta tako ona kot druga oseba pod nadzorom iste osebe.
„neposredni davki“ vsebujejo vse davke na skupne dohodke, na skupni kapital ali na elemente dohodka ali kapitala, vključno z davkom na razliko pri odtujitvi lastnine, davke na nepremičnine, dedovanja in darila ter davke na skupni znesek plač, ki jih plačajo podjetja, kot tudi davke na povečanje kapitala.
Člen XXIX
Priloge
Priloge k temu sporazumu so sestavni del tega sporazuma.
Priloga v zvezi z izjemami člena II
OBSEG
Ta priloga določa pogoje, po katerih je lahko članica ob začetku veljavnosti tega sporazuma oproščena svojih obvez po odstavku 1 člena II.
Morebitne nove izjeme, za katere članica zaprosi po datumu začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, se obravnavajo v skladu z odstavkom 3 člena IX tega sporazuma.
Proučitev
Svet za trgovino s storitvami prouči vse izjeme, odobrene za več kot pet let. Prva taka proučitev se opravi najkasneje pet let po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO.
Svet za trgovino s storitvami v postopku proučitve:
prouči, ali okoliščine, zaradi katerih je bila potrebna izjema, še vedno obstajajo; in
določi datum morebitne naslednje proučitve.
Prenehanje izjeme
Izjema članice glede njenih obveznosti po odstavku 1 člena II tega sporazuma glede posameznega ukrepa preneha veljati na dan, ki je določen z odločitvijo o izjemi.
Take izjeme naj načeloma ne bi bile daljše od deset let. V vsakem primeru jih je treba obravnavati na nadaljnjih krogih pogajanj o liberalizaciji.
Članica ob prenehanju veljavnosti izjeme obvesti Svet za trgovino s storitvami, da je prej neusklajeni ukrep usklajen z odstavkom 1 člena II.
Spiski izjem po členu II
[Dogovorjeni spiski izjem na podlagi odstavka 2 člena II bodo priloženi k izvirniku Sporazuma o WTO.]
Priloga o gibanju fizičnih oseb, ki opravljajo storitve po sporazumu
Ta priloga se nanaša na ukrepe v zvezi s fizičnimi osebami, ki so ponudniki storitev članice in fizičnih oseb članice, ki so zaposlene pri ponudnikih storitev članice, v zvezi s ponudbo storitve.
Sporazum se ne uporablja za ukrepe, ki se nanašajo na fizične osebe, ki si prizadevajo za dostop na trg delovne sile članice, niti se ne uporablja za ukrepe, ki se nanašajo na državljanstvo, na bivanje ali stalno delovno dovoljenje.
V skladu z deloma III in IV sporazuma se lahko članice pogajajo o specifičnih obvezah v zvezi z gibanjem vseh kategorij fizičnih oseb, ki opravljajo storitve po tem sporazumu. Fizičnim osebam, ki jih zajema specifična obveza, je treba dovoliti opravljanje storitve v skladu z določili te obveze.
Sporazum ne preprečuje nobeni članici, da uporablja ukrepe za vstop fizičnih oseb na njihovo ozemlje ali za njihovo začasno bivanje, vključno z ukrepi, potrebnimi za zaščito celovitosti njenih meja in zagotovitev urejenega prehajanja fizičnih oseb, če se ti ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi izničil ali zmanjšal koristi, ki pripadajo kateri koli članici na podlagi določil njenih specifičnih obvez ( 180 ).
Priloga o storitvah zračnega prevoza
Ta priloga se uporablja za ukrepe, ki vplivajo na trgovino s storitvami zračnega prevoza, ki so zapisane v listi obvez ali ne, ter za pomožne storitve. Potrjuje se, da katera koli specifična obveza ali obveznost, ki jo prevzema članica na podlagi tega sporazuma, ne zmanjšuje ali vpliva na obveznosti članice na podlagi dvostranskih ali mnogostranskih sporazumov, ki veljajo na dan začetka veljavnosti Sporazuma o WTO.
Ta sporazum, vključno s postopki za reševanje sporov, se ne uporablja za ukrepe, ki vplivajo na:
prometne pravice, dane kakor koli; ali
storitve, ki se neposredno nanašajo na uporabo prometnih pravic,
razen kot je določeno v tretjem odstavku te priloge.
Ta sporazum se uporablja za ukrepe, ki vplivajo na:
storitve popravil in vzdrževanja zračnih plovil;
prodajo in trženje storitev zračnega prevoza;
storitve računalniškega sistema rezervacij (CRS).
Postopki za reševanje sporov tega sporazuma se lahko uporabljajo le, če so določene članice prevzele obveznosti ali specifične obveze in če so bili postopki za reševanje sporov v dvostranskih in drugih mnogostranskih sporazumih in dogovorih izčrpani.
Svet za trgovino s storitvami občasno, najmanj pa vsakih pet let, prouči razvoj letalskega prevoza in izvajanje te priloge, da prouči možno nadaljnjo uporabo tega sporazuma na tem področju.
Definicije:
„storitve popravil in vzdrževanja zračnih plovil“ so dejavnosti, ki se opravljajo na zračnem plovilu ali njegovem delu, medtem ko ne obratuje, in ne vključujejo tako imenovanega linijskega vzdrževanja;
„prodaja in trženje storitev zračnega prevoza“ so možnosti določenega letalskega prevoznika, da prosto prodaja in trži svoje storitve zračnega prevoza, vključno z vsemi vidiki trženja, kot so tržne raziskave, oglaševanje in distribucija. Te dejavnosti ne vključujejo določanja cen storitev zračnega prevoza niti pogojev, ki se nanašajo na storitve letalskega prevoza;
„storitve računalniškega sistema rezervacij (CRS)“ so storitve računalniških sistemov, ki vsebujejo podatke o voznih redih letalskih prevoznikov, o razpoložljivih zmogljivostih, o vozninah in pravilih, na podlagi katerih je možno rezervirati ali izdajati vozovnice;
„prometne pravice“ so pravice, zapisane ali nezapisane v listi obvez, ki se nanašajo na prevoz potnikov, tovora in pošte za plačilo ali najem z, na ali čez ozemlje članice, vključno z medkrajevnimi povezavami, smermi, vrstami prevoza, razpoložljivimi zmogljivostmi, vozninami in pogoji ter merili za določanje letalskih prevoznikov, vključno z merili, kot so število, lastništvo in kontrola.
Priloga o finančnih storitvah
1. Obseg in definicije
Ta priloga se uporablja za ukrepe, ki se nanašajo na ponudbo finančnih storitev. Ponudba finančne storitve po tej prilogi je ponudba storitve, kot je definirana v odstavku 2 člena I tega sporazuma.
V pododstavku 3(b) člena I tega sporazuma so „storitve, ki se opravljajo na podlagi vladnih pooblastil“:
dejavnosti centralne banke ali finančnih oblasti ali kake druge javne ustanove v skladu z denarno politiko ali politiko obrestne mere;
dejavnosti, ki so del statutarnega sistema socialne varnosti ali pokojninske politike; in
druge dejavnosti, ki jih opravlja javna ustanova za račun vladnih finančnih virov ali z njihovim jamstvom ali uporabo.
Za namene pododstavka 3(b) člena I sporazuma, če članica dovoli, da njeni ponudniki finančnih storitev opravljajo katero koli dejavnost iz pododstavkov (b)(ii) ali (iii) tega odstavka v konkurenci z javno ustanovo ali ponudnikom finančnih storitev, tedaj „storitve“ vključujejo tudi te dejavnosti.
Pododstavek 3(c) člena I tega sporazuma se ne uporablja za storitve, ki jih obravnava ta priloga.
2. Domača zakonodaja
Ne glede na druge določbe tega sporazuma se članicam ne preprečuje, da sprejemajo varnostne ukrepe, vključno z zaščito investitorjev, vlagateljev, lastnikov polic ali upnikov, ki jim ponudniki finančnih storitev dolgujejo fiduciarne pristojbine, ali ukrepe za zagotovitev integritete in stabilnosti finančnega sistema. Če ti ukrepi niso v skladu z določbami tega sporazuma, se ne smejo uporabljati kot način izogibanja obvez ali obveznosti članice po tem sporazumu.
V tem sporazumu se nič ne sme razlagati kot zahteva, da določena članica razkriva informacije o zadevah in računih posameznih strank ali kake druge zaupne ali zasebne informacije, ki jih imajo javne ustanove.
3. Priznavanje
Članica pri določanju, kako naj uporablja svoje ukrepe v zvezi s finančnimi storitvami, lahko prizna varnostne ukrepe katere koli druge članice. Tako priznanje, doseženo s harmonizacijo ali kako drugače, lahko temelji na sporazumu ali dogovoru z določeno članico, ali pa se lahko da samostojno.
Članica, ki je pogodbenica prihodnjega ali obstoječega sporazuma ali dogovora iz pododstavka (a), da drugim zainteresiranim članicam možnost, da se pogajajo o pristopu k takemu sporazumu ali dogovoru ali da se pogajajo za primerljiv sporazum ali dogovor pod pogojem enake ureditve, nadzora, izvajanja take ureditve, in če je to ustrezno, postopkov, ki se nanašajo na delitev informacij med pogodbenicami sporazuma ali dogovora. Če članica daje priznanje samostojno, mora dati tudi drugim članicam možnost, da dokažejo obstoj takih okoliščin.
Če članica razmišlja o priznanju varnostnih ukrepov katere koli druge članice, se odstavek 4(b) člena VII ne uporablja.
4. Reševanje sporov
Ugotovitveni sveti za spore o varnostnih ukrepih in drugih finančnih zadevah imajo potrebno strokovno znanje, ustrezno posebnim finančnim storitvam, ki so predmet spora.
5. Definicije
Za namene te priloge:
Finančna storitev je katera koli storitev finančne narave, ki jo ponudi ponudnik finančnih storitev iz članice. Finančne storitve zajemajo vse zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve ter vse bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja). Finančne storitve zajemajo te aktivnosti:
Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve
neposredno zavarovanje (vključno s sozavarovanjem):
življenjsko;
neživljenjsko (premoženjsko);
pozavarovanje in retrocesija;
posredovanje v zavarovalništvu kot je posredništvo in zastopanje;
pomožne storitve na področju zavarovanja, kot so svetovanje, aktuarske storitve, presoja tveganja in likvidacija škod.
Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja)
sprejemanje depozitov in drugih denarnih vlog od javnosti;
vse vrste posojil, vključno s potrošniškimi in hipotekarnimi, faktoring in financiranje poslovnih transakcij;
finančni lizing;
opravljanje plačilnega prometa in storitev s posredovanjem denarja, vključno s kreditnimi, debetnimi in plačilnimi karticami, potovalnimi čeki in bančnimi menicami;
garancije in poroštva;
trgovanje za lastni račun ali za račun strank bodisi na urejenem ali prostem trgu ali drugače z:
instrumenti denarnega trga (vključno s čeki, blagajniškimi zapisi in certifikati);
tuja gotovina;
vključeni finančni derivati, vendar ne omejeno na terminske posle in opcije;
instrumenti tečajnih sprememb in obrestne mere, vključno s swapi in dogovori o obrestni meri;
prenosljivi vrednostni papirji;
drugi vrednostni papirji in finančna sredstva, vključno zlato v palicah.
sodelovanje pri izdajanju vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z organiziranjem, pripravo in izvedbo odkupa novo izdanih vrednostnih papirjev, kot posrednik (javno ali zasebno) in opravljanje drugih storitev, povezanih s tem izdajanjem;
posredovanje denarja;
upravljanje premoženja kot upravljanje denarja ali portfelja, vse oblike kolektivnega vlaganja, upravljanje pokojninskih skladov, hrambeni, depo in skrbniški posli;
storitve kliringa in poravnave finančnih sredstev, vljučno z vrednostnimi papirji, derivativnimi proizvodi in drugimi tržnimi instrumenti;
dajanje in prenos finančnih informacij, obdelava finančnih informacij in povezanih programov drugih ponudnikov finančnih storitev;
svetovanje, posredovanje in opravljanje drugih pomožnih finančnih storitev v zvezi z vsemi dejavnostmi, navedenimi v pododstavkih (v) do (xv), vključno s kreditno boniteto in analizami, raziskave in svetovanje v zvezi z naložbami in portfeljem in svetovanje pri akvizicijah, prestrukturiranju podjetij in oblikovanju strategije.
Ponudnik finančnih storitev je vsaka fizična ali pravna oseba članice, ki želi opravljati ali opravlja finančne storitve, toda izraz „ponudnik finančnih storitev“ ne vključuje javne ustanove.
„Javna ustanova“ je:
vlada, centralna banka ali denarna oblast članice ali ustanova, ki je v lasti ali pod nadzorom članice in pretežno opravlja vladne naloge ali dejavnosti v vladne namene, brez ustanov, ki pretežno opravljajo finančne storitve na tržni podlagi; ali
zasebna ustanova, ki opravlja naloge, kakršne običajno opravlja centralna banka ali denarna oblast, kadar opravlja te naloge.
Druga priloga o finančnih storitvah
Ne glede na člen II sporazuma in odstavka 1 in 2 Priloge v zvezi z izjemami člena II lahko članica v šestdesetih dneh z začetkom štiri mesece po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO vpiše v omenjeno prilogo ukrepe v zvezi s finančnimi storitvami, ki niso v skladu s prvim odstavkom člena II tega sporazuma.
Ne glede na člen XXI sporazuma lahko članica v šestdesetih dneh z začetkom štiri mesece po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO izboljša, spremeni ali umakne vse ali del specifičnih obvez glede finančnih storitev, zapisanih v njeni listi obvez.
Svet za trgovino s storitvami določi postopke za uporabo odstavkov 1 in 2.
Priloga o pogajanjih o pomorskih prevoznih storitvah
Člen II in Priloga v zvezi z izjemami člena II, vključno z zahtevami, da se vpišejo vsi ukrepi, ki so neskladni z načelom države z največjimi ugodnostmi, ki jih bo članica zadržala, za pomorski prevoz, pomožne storitve in dostop ter uporabo pristaniških zmogljivosti začnejo veljati:
na dan izvajanja, ki bo določen na podlagi odstavka 4 Ministrske odločitve o pogajanjih o storitvah pomorskega prevoza; ali
če pogajanja niso uspešna, na dan končnega poročila Pogajalske skupine o storitvah mednarodnega pomorskega prevoza, ki je predviden v tej Odločitvi.
Odstavek 1 se ne uporablja za kakršne koli specifične obveze o storitvah pomorskega prevoza, vpisane v listo obvez članice.
Od konca pogajanja, na katerega se nanaša odstavek 1, in pred datumom izvajanja lahko članica izboljša, spremeni ali umakne vse ali del specifičnih obvez tega sektorja brez ponudbe kompenzacije ne glede na določbe člena XXI.
Priloga o telekomunikacijah
1. Cilji
Ob priznanju posebnosti telekomunikacijskih storitev, zlasti pa njihove dvojne vloge kot posebnega sektorja gospodarskih dejavnosti in obenem kot prenosne podlage drugim gospodarskim dejavnostim, se članice sporazumejo o tej prilogi s ciljem razčlenitve določb tega sporazuma glede ukrepov, ki vplivajo na dostop do in na uporabo telekomunikacijskih prenosnih omrežij in storitev. Temu primerno ta priloga določa opombe in dopolnilne določbe k sporazumu.
2. Obseg
Ta priloga se ne uporablja za vse ukrepe članic, ki vplivajo na dostop do in uporabo javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij in storitev ( 181 ).
Ta priloga se ne uporablja za ukrepe, ki vplivajo na kabelsko ali drugo oddajanje radijskih in televizijskih programov.
V tej prilogi se nič ne razlaga tako:
da se zahteva od članice, da pooblasti ponudnika storitev druge članice, da ustanovi, sestavi, pridobi, zakupi, upravlja ali dobavlja telekomunikacijska prenosna omrežja in storitve, razen tistih, ki so določeni v njeni listi obvez; ali
da se zahteva od članice (ali da se zahteva od članice, da obvezuje ponudnike storitev pod njeno jurisdikcijo), da ustanovi, sestavi, pridobi, zakupi, upravlja ali dobavlja telekomunikacijska prenosna omrežja in storitve, ki niso na voljo javnosti.
3. Definicije
V tej prilogi:
so „telekomunikacije“ oddajanje in sprejemanje signalov s kakršnimi koli elektromagnetnimi sredstvi;
je „javna telekomunikacijska storitev“ vsaka prenosna telekomunikacijska storitev, za katero članica izrecno ali dejansko zahteva, da je dostopna javnosti. Take storitve lahko med drugim vključujejo telegraf, telefon, teleks in prenos podatkov, ki običajno vključuje prenos informacij, ki jih pošiljajo stranke med dvema ali več točkami brez spremembe oblike ali vsebine teh informacij;
je „javno telekomunikacijsko prenosno omrežje“ javna telekomunikacijska infrastruktura, ki omogoča telekomunikacije med določenimi omrežnimi terminali;
so „podjetniške komunikacije“ telekomunikacije, s katerimi podjetje komunicira interno ali s svojimi podružnicami in na podlagi domače zakonodaje s povezanimi podjetji. Za te namene „podružnice“ in, če je to ustrezno, „povezana podjetja“ definira vsaka članica posebej. „Podjetniške komunikacije“ v tej prilogi izključujejo tržne ali netržne storitve, ki se opravljajo za podjetja, ki niso podružnice ali povezana podjetja oziroma ki se opravljajo za stranke ali možne stranke;
vsako sklicevanje na odstavek ali pododstavek tega dodatka vključuje vse njegove podrazdelke.
4. Preglednost
Pri uporabi člena III tega sporazuma vsaka članica zagotovi, da so vsi ustrezni podatki o pogojih dostopa do javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij in storitev ter njihove uporabe dostopni javnosti, vključno s: cenami in drugimi pravili in pogoji za opravljanje storitev; specifikacijami o tehničnih povezavah takih omrežij in storitev; podatki o organih, odgovornih za pripravo in sprejemanje standardov takega dostopa in uporabe; pogoji, ki veljajo za priključitev terminala ali druge opreme; in notifikacijami, zahtevami registracije ali izdajanja dovoljenj, če obstajajo.
5. Dostop do in uporaba javnih prenosnih telekomunikacijskih omrežij in storitev
Vsaka članica zagotovi, da ima kateri koli ponudnik storitev katere koli članice omogočen dostop do in uporabo javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij in storitev po razumnih in nediskriminacijskih določilih in pogojih, ki so vključeni v njeno listo obvez. Ta obveznost se med drugim uporablja od pododstavka (b) do (f) ( 182 ).
Vsaka članica zagotovi, da imajo ponudniki storitev iz katere koli druge članice dostop do in možnost uporabe katerega koli telekomunikacijskega prenosnega omrežja in storitve, ki se ponujajo v ali čez tiste članice, vključno z zasebno zakupljenimi mrežami, ter s tem namenom na podlagi pododstavkov (e) in (f) zagotovi, da so takim ponudnikom zagotovljeni:
nakup ali zakup ter priključitev terminala ali druge opreme, ki se povezujejo z omrežjem, ki je nujno potrebno za ponudnikovo storitev;
medsebojno povezovanje zasebno zakupljenih ali lastniških mrež z javnimi prenosnimi telekomunikacijskimi omrežji in storitvami ali z mrežami, ki so v zakupu ali lasti drugih ponudnikov storitev;
uporaba delovnih protokolov pri ponudbi katere koli storitve po izbiri ponudnika, razen tistih, ki so potrebni, da se zagotovi dostop do telekomunikacijskega prenosnega omrežja in storitev javnosti.
Vsaka članica zagotovi, da lahko ponudniki storitev katere koli druge članice uporabijo javna telekomunikacijska prenosna omrežja in storitve za prenos informacij v in čez meje, vključno s podjetniškimi komunikacijami takih ponudnikov storitev in za dostop do podatkov, vsebovanih v podatkovnih bazah ali kako drugače shranjenih v obliki, ki omogoča dostop do podatkov s čitalniki na ozemlju katere koli članice. Vsak nov ali spremenjen ukrep članice, ki bistveno vpliva na tako uporabo, se sporoči in je predmet posvetovanja v skladu z ustreznimi določbami sporazuma.
Ne glede na določbe prejšnjega odstavka lahko članica sprejema take ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev varnosti in zaupnosti sporočil, pod pogojem, da se taki ukrepi ne uporabljajo kot sredstvo samovoljne ali neupravičene diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine s storitvami.
Vsaka članica zagotovi, da se za dostop do javnih telekomunikacijskih omrežij in storitev ne postavljajo nobeni pogoji, razen tistih, potrebnih za:
zaščito odgovornosti za javne storitve ponudnikov javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij in storitev, zlasti njihove zmožnosti, da dajejo svoja omrežja ali storitve na razpolago javnosti;
zaščito tehnične celovitosti javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij ali storitev; ali
zagotovitev, da ponudniki storitev katere koli druge članice ne ponujajo storitev, razen če jim je dovoljeno na podlagi obvez v listi obvez članice.
Pod pogojem, da izpolnjujejo merila, določena v odstavku (e), lahko pogoji za dostop do in uporabo javnih prenosnih telekomunikacijskih omrežij in storitve vključujejo:
omejitve preprodaje ali skupne uporabe takih storitev;
zahteve po uporabi predpisanih tehničnih povezav, vključno s protokoli za medsebojno povezovanje takih omrežij in storitev;
če je to potrebno, zahteve po vzajemni združljivosti takih storitev in zahteve v podporo ciljev v odstavku 7(a);
odobritev tipa terminala ali druge opreme, ki je v povezavi z omrežjem in tehnične zahteve v zvezi s priključitvijo take opreme na taka omrežja;
omejitve medsebojnega povezovanja mrež v zasebni lasti ali zakupu s takimi omrežji ali storitvami ali z mrežami v zakupu ali lasti drugih ponudnikov storitev; ali
notifikacijo, registracijo ali izdajanje dovoljenj.
Ne glede na določbe prejšnjih odstavkov v tem delu lahko članica država v razvoju v skladu s stopnjo svoje razvitosti določi razumne pogoje za dostop in uporabo javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij in storitev, ki so potrebni za izboljšanje domače telekomunikacijske infrastrukture in storitvenih zmogljivosti ter za povečanje njene udeležbe v mednarodni trgovini s telekomunikacijskimi storitvami. Taki pogoji so določeni v listi obvez te članice.
6. Tehnično sodelovanje
Članice priznavajo, da je učinkovita, tehnično napredna telekomunikacijska infrastruktura v državah, zlasti državah v razvoju, bistvenega pomena za širitev njihove trgovine s storitvami. V ta namen članice podpirajo in spodbujajo najširšo udeležbo razvitih držav in držav v razvoju in njihovih ponudnikov javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij in storitev ter drugih ustanov v razvojnih programih mednarodnih in regionalnih organizacij, vključno z Mednarodno telekomunikacijsko zvezo, Programom Združenih narodov za razvoj in Mednarodno banko za obnovo in razvoj.
Članice spodbujajo in podpirajo telekomunikacijsko sodelovanje med državami v razvoju na mednarodni, regionalni in podregionalni ravni.
V sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi organizacijami dajejo članice, če je to izvedljivo, državam v razvoju informacije o telekomunikacijskih storitvah in razvoju telekomunikacij in informacijske tehnologije, da bi tako pomagale pri izboljšanju njihovih domačih telekomunikacijskih storitev.
Članice posvečajo posebno pozornost priložnostim najmanj razvitih držav, da spodbudijo tuje ponudnike telekomunikacijskih storitev k pomoči pri prenosu tehnologije, pri usposabljanju in drugih dejavnostih, ki podpirajo razvoj njihove telekomunikacijske infrastrukture in širjenje njihove trgovine s telekomunikacijskimi storitvami.
7. Razmerja z mednarodnimi organizacijami in sporazumi
Članice priznavajo pomembnost mednarodnih standardov za globalno združljivost in vzajemnost telekomunikacijskih omrežij in storitev in si prizadevajo podpirati take standarde z delom ustreznih mednarodnih teles, vključno z Mednarodno telekomunikacijsko zvezo in Mednarodno organizacijo za standardizacijo.
Članice priznavajo vlogo, ki jo imajo medvladne in nevladne organizacije in sporazumi pri zagotavljanju učinkovitega opravljanja domačih in globalnih telekomunikacijskih storitev, zlasti Mednarodne telekomunikacijske zveze. Če ustreza, članice storijo vse potrebno za posvetovanja s takimi organizacijami o zadevah, ki izhajajo iz izvajanja te priloge.
Priloga o pogajanjih o osnovnih telekomunikacijah
Člen II in Priloga v zvezi z izjemami člena II, vključno z zahtevami, da se v prilogi vpišejo vsi ukrepi, ki niso v skladu z obravnavo države z največjimi ugodnostmi in jih članica namerava ohranjati, začnejo veljati za osnovne telekomunikacije šele:
na dan izvajanja, ki bo določen na podlagi petega odstavka Ministrske odločitve o pogajanjih o osnovnih telekomunikacijah; ali
če ta pogajanja niso uspešna, na dan končnega poročila Pogajalske skupine za osnovne telekomunikacije, ki je predviden v tej Odločitvi.
Odstavek 1 se ne uporablja za nobeno specifično obvezo glede osnovnih telekomunikacij, zapisanih v listi obvez članice.
ANNEX 1 C
AGREEMENT ON TRADE-RELATED ASPECTS OF INTELLECTUAL PROPERTY RIGHTS
PART I |
GENERAL PROVISIONS AND BASIC PRINCIPLES |
PART II |
STANDARDS CONCERNING THE AVAILABILITY, SCOPE AND USE OF INTELLECTUAL PROPERTY RIGHTS |
1. |
Copyright and Related Rights |
2. |
Trademarks |
3. |
Geographical Indications |
4. |
Industrial Designs |
5. |
Patents |
6. |
Layout-Designs (Topographies) of Integrated Circuits |
7. |
Protection of Undisclosed Information |
8. |
Control of Anti-Competitive Practices in Contractual Licences |
PART III |
ENFORCEMENT OF INTELLECTUAL PROPERTY RIGHTS |
1 |
General Obligations |
2 |
Civil and Administrative Procedures and Remedies |
3 |
Provisional Measures |
4 |
Special Requirements Related to Border Measures |
5 |
Criminal Procedures |
PART IV |
ACQUISITION AND MAINTENANCE OF INTELLECTUAL PROPERTY RIGHTS AND RELATED INTER-PARTES PROCEDURES |
PART V |
DISPUTE PREVENTION AND SETTLEMENT |
PART VI |
TRANSITIONAL ARRANGEMENTS |
PART VII |
INSTITUTIONAL ARRANGEMENTS; FINAL PROVISIONS |
SPORAZUM O TRGOVINSKIH VIDIKIH PRAVIC INTELEKTUALNE LASTNINE
ČLANICE SE
Z ŽELJO, da bi zmanjšale nesorazmerja in ovire v mednarodni trgovini in ob upoštevanju potrebe po spodbujanju učinkovitega in ustreznega varstva pravic intelektualne lastnine ter z željo, da bi preprečili, da ukrepi in postopki za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine sami ne bi postali ovire v zakoniti trgovini,
OB SPOZNANJU potrebe po novih pravilih in redu v zvezi z:
uporabnostjo osnovnih načel GATT 1994 in ustreznih mednarodnih sporazumov ali konvencij o intelektualni lastnini;
določbo o ustreznih standardih in načelih, ki se nanašajo na razpoložljivost, obseg in uporabo pravic intelektualne lastnine, povezanih s trgovino;
določbo o učinkovitih in ustreznih sredstvih za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, povezanih s trgovino, ob upoštevanju razlik v nacionalnih pravnih sistemih;
določbo o učinkovitih in hitrih postopkih za mnogostransko preprečevanje in reševanje sporov med vladami; in
prehodnimi ureditvami, katerih cilj je polna udeležba pri rezultatih pogajanj,
OB SPOZNANJU potrebe po mnogostranskem okviru za načela, pravila in red, ki zadevajo mednarodno trgovino s ponarejenim blagom,
OB SPOZNANJU, da so pravice intelektualne lastnine zasebne pravice,
OB SPOZNANJU določenih ciljev javne politike nacionalnih sistemov za varstvo intelektualne lastnine, vključno z razvojnimi in tehnološkimi cilji,
OB SPOZNANJU posebnih potreb najmanj razvitih držav članic glede največje prožnosti pri izvajanju domačih zakonov in predpisov, da bi jim omogočili ustvariti trdno in obstojno tehnološko bazo,
OB POUDARJANJU pomena zmanjševanja napetosti s sprejemanjem trdnih obvez, da se spori v zvezi z vprašanji intelektualne lastnine, povezanimi s trgovino, rešujejo z mnogostranskimi postopki,
Z ŽELJO, da bi ustvarili odnos medsebojne podpore med WTO in Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu WIPO), kot tudi drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami,
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
DEL I
SPLOŠNE DOLOČBE IN TEMELJNA NAČELA
Člen 1
Narava in obseg obveznosti
Člen 2
Konvencije o intelektualni lastnini
Člen 3
Nacionalna obravnava
Člen 4
Obravnava države z največjimi ugodnostmi
Glede varstva intelektualne lastnine se vsaka prednost, ugodnost, privilegij ali imuniteta, ki jo da neka članica državljanu katere koli druge članice, odobri takoj in brezpogojno tudi državljanom vseh drugih članic. Iz te obveznosti so izvzeti vsaka prednost, ugodnost, privilegij ali imuniteta, ki jo odobri članica:
ki izvira iz mednarodnih sporazumov o pravni pomoči ali uveljavitvi zakona splošnega pomena in niso posebej omejeni na varstvo intelektualne lastnine;
ki je dana v skladu z določbami Bernske konvencije (1971) ali Rimske konvencije, ki dovoljujeta, da je obravnava odvisna od obravnave druge države, in ne od nacionalne obravnave;
ki se nanaša na pravice izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij, ki niso določene s tem sporazumom;
ki izvira iz mednarodnih sporazumov o varstvu intelektualne lastnine, ki so začeli veljati pred začetkom veljavnosti Sporazuma o WTO, pod pogojem, da so taki sporazumi sporočeni Svetu za TRIPS in da ne pomenijo samovoljne ali neutemeljene diskriminacije državljanov drugih članic.
Člen 5
Mnogostranski sporazumi o pridobitvi ali ohranjanju varstva
Obveznosti po členih 3 in 4 se ne nanašajo na postopke, ki jih določajo mnogostranski sporazumi, ki so sklenjeni pod pokroviteljstvom WIPO in se nanašajo na pridobitev ali ohranjanje pravic intelektualne lastnine.
Člen 6
Izčrpanje
Za namene reševanja sporov po tem sporazumu se ne sme nič v tem sporazumu skladno z določbami členov 3 in 4 uporabljati za obravnavanje vprašanja o izčrpanju pravic intelektualne lastnine.
Člen 7
Cilji
Varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine bi moralo prispevati k pospeševanju tehnoloških inovacij in k prenosu in razširjanju tehnologije v vzajemno korist tako proizvajalcev kot uporabnikov tehnološkega znanja in na način, ki vodi k družbeni in gospodarski blaginji ter ravnovesju pravic in obveznosti.
Člen 8
Načela
DEL II
STANDARDI, KI SE NANAŠAJO NA RAZPOLOŽLJIVOST, OBSEG IN UPORABO PRAVIC INTELEKTUALNE LASTNINE
Poglavje 1
Avtorske in sorodne pravice
Člen 9
Razmerje z Bernsko konvencijo
Člen 10
Računalniški programi in zbirke podatkov
Člen 11
Pravice iz najema
Vsaj za računalniške programe in kinematografska dela članica avtorjem in njihovim pravnim naslednikom zagotovi pravico, da lahko dovolijo ali prepovedo komercialno dajanje v najem javnosti izvirnikov ali kopij njihovih avtorskih del. Za kinematografska dela članici ni treba izpolnjevati obveznosti, razen če bi tako dajanje v najem povzročilo širše kopiranje teh del v takem obsegu, da bi materialno škodovalo izključni pravici do razmnoževanja, ki je bila dana v tej članici avtorjem in njihovim pravnim naslednikom. V primeru računalniških programov se ta obveznost ne nanaša na tiste najeme, pri katerih sam program ni bistveni predmet najema.
Člen 12
Trajanje varstva
Če se trajanje varstva nekega dela, ki ni fotografsko delo ali delo uporabne umetnosti, ne računa na podlagi življenjske dobe fizične osebe, tako obdobje ne sme biti krajše od 50 let, šteto od konca koledarskega leta avtorizirane izdaje, ali 50 let, šteto od konca koledarskega leta izdelave, če ni bilo take avtorizirane izdaje v 50 letih od izdelave tega dela.
Člen 13
Omejitve in izjeme
Članice postavljajo omejitve ali izjeme pri izključnih pravicah v določenih posebnih primerih, ki niso v nasprotju z običajnim izkoriščanjem dela in nerazumno ne ogrožajo legitimnih interesov imetnika pravice.
Člen 14
Varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov (zvočnih zapisov) in radiodifuznih organizacij
Poglavje 2
Znamke
Člen 15
Varstvo vsebine
Člen 16
Dane pravice
Člen 17
Izjeme
Članice lahko določijo omejene izjeme za pravice, dane z znamko, kot so npr. poštena uporaba opisnih izrazov, pod pogojem, da te izjeme upoštevajo legitimne interese lastnika znamke in tretjih oseb.
Člen 18
Trajanje varstva
Prva registracija znamke in vsako njeno obnavljanje velja za čas, ki ni krajši od sedem let. Registracijo znamke je možno neskončno obnavljati.
Člen 19
Zahteva glede uporabe
Člen 20
Druge zahteve
Uporabe znamke v trgovini ne smejo neutemeljeno ovirati posebne zahteve, kot so uporaba v povezavi z drugo znamko, uporaba v posebni obliki ali uporaba na način, ki škoduje njeni lastnosti razločevanja med proizvodi ali storitvami enega podjetja in proizvodi ali storitvami drugih podjetij. To ne izključuje zahteve po uporabi znamke za prepoznavo podjetja, ki proizvaja proizvode ali storitve, kakor tudi znamke, vendar ne v povezavi s prejšnjo, ki razločuje določene posebne proizvode ali storitve tega podjetja.
Člen 21
Dajanje licenc in prenos
Članice lahko določijo pogoje za dajanje licenc in za prenos znamk, s tem da se razume, da obvezno dajanje licenc za znamke ni dovoljeno in da ima lastnik registrirane znamke pravico do prenosa svoje znamke z ali brez prenosa poslovanja, ki mu znamka pripada.
Poglavje 3
Geografske označbe
Člen 22
Varstvo geografskih označb
V zvezi z geografskimi označbami članice zainteresiranim strankam zagotovijo zakonita sredstva za preprečitev:
uporabe vsakega takega sredstva pri imenovanju ali predstavitvi blaga, ki bi označevalo ali nakazovalo, da določeno blago izvira iz geografskega območja, ki ni resnični kraj porekla, na način, ki bi zavajal javnost glede geografskega porekla blaga;
vsake uporabe, ki je dejanje nelojalne konkurence v smislu člena 10bis Pariške konvencije (1967).
Člen 23
Dodatno varstvo za geografske označbe vin in žganih pijač
Člen 24
Mednarodna pogajanja; izjeme
Če je bila znamka prijavljena ali registrirana v dobri veri ali če so bile pravice do znamke pridobljene z uporabo v dobri veri, ali
pred datumom uporabe teh določb v tej članici, kot je določeno v delu VI; ali
preden je geografska označba zavarovana v državi porekla,
ne smejo ukrepi, sprejeti za izvajanje tega poglavja, vplivati na možnosti za registracijo ali veljavnost znamke ali pravice do uporabe znamke na podlagi dejstva, da je znamka enaka ali podobna geografski označbi.
Poglavje 4
Industrijski vzorci in modeli
Člen 25
Pogoji za varstvo
Člen 26
Varstvo
Poglavje 5
Patenti
Člen 27
Predmet, ki izpolnjuje pogoje za pridobitev patenta
Članice lahko iz patentiranja izključijo tudi:
diagnostične, terapevtske in kirurške metode za zdravljenje ljudi ali živali;
rastline in živali, ki niso mikroorganizmi, in pretežno biološke procese za proizvodnjo rastlin ali živali, ki niso nebiološki in mikrobiološki procesi. Vendar pa morajo članice zagotoviti varstvo rastlinskih vrst ali s patenti ali s sui generis sistemom ali s kakršno koli kombinacijo obeh. Določbe tega pododstavka se proučijo štiri leta po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO.
Člen 28
Dane pravice
S patentom se lastniku dajejo te izključne pravice:
če je predmet patenta proizvod, preprečitev tretjim strankam, ki nimajo njegove privolitve, da izdelujejo, uporabljajo, dajejo v prodajo, prodajajo ali v te namene uvažajo ( 188 ) ta proizvod;
če je predmet patenta postopek, preprečitev tretjim strankam, ki nimajo njegove privolitve, da postopek uporabljajo in da uporabljajo, dajejo v prodajo, prodajajo ali v te namene uvažajo vsaj proizvod, ki je pridobljen neposredno s tem postopkom.
Člen 29
Pogoji za prijavitelje patentov
Člen 30
Izjeme pri danih pravicah
Članice lahko določijo omejene izjeme pri izključnih pravicah, ki jih vsebuje patent, če take izjeme niso v nerazumnem nasprotju z običajnim izkoriščanjem patenta in nerazumno ne ogrožajo legitimnih interesov lastnika patenta ob upoštevanju legitimnih interesov tretjih strank.
Člen 31
Drugačna uporaba brez dovoljenja imetnika pravice
Če zakon članice dovoljuje drugačno uporabo ( 189 ) predmeta patenta brez dovoljenja imetnika pravice, vključno če jih uporabljajo vlade ali tretje stranke, ki jih vlade pooblastijo, je treba spoštovati te določbe:
dovoljenje za tako uporabo se obravnava glede na posamezne pogoje;
taka uporaba se lahko dovoli le, če si je predlagani uporabnik pred uporabo prizadeval pridobiti dovoljenje od imetnika pravic pod razumnimi trgovinskimi določili in pogoji in če ta prizadevanja v razumnem obdobju niso bila uspešna. To zahtevo lahko članica oprosti ob izrednih razmerah v državi ali drugih okoliščinah skrajne sile ali ob javni netrgovinski uporabi. Ob izrednih razmerah v državi ali ob drugih okoliščinah skrajne sile pa mora biti imetnik pravice vseeno obveščen takoj, ko je to možno. Ob javni netrgovinski uporabi, če država ali pogodbena stranka brez patentne poizvedbe ve ali ima dokazljivo podlago za to, da ve, da je ali bo veljavni patent uporabila vlada ali bo uporabljen v njenem imenu, je treba imetnika pravice nemudoma obvestiti;
obseg in trajanje take uporabe sta omejena glede na namen, za katerega sta bila dovoljena, in mora v primeru tehnologije polprevodnikov veljati samo za javno netrgovinsko uporabo ali kot ukrep proti praksi, ki je bila v sodnem ali upravnem postopku ugotovljena kot protikonkurenčna;
taka uporaba je neizključna;
taka uporaba je neprenosljiva, razen za tisti del podjetja, ki uživa uporabo;
vsaka taka uporaba mora biti dovoljena pretežno za oskrbovanje domačega trga članice, ki je dovolila tako uporabo;
dovoljenje za tako uporabo mora ob upoštevanju legitimnih interesov tako pooblaščenih oseb prenehati, če in ko prenehajo obstajati okoliščine, ki so pripeljale do nje, in če ni verjetno, da bi se ponovile. Pristojna oblast ima na podlagi utemeljene zahteve pravico proučiti nadaljnji obstoj teh okoliščin;
imetniku pravice se plača primerna odškodnina glede na okoliščine vsakega posameznega primera ob upoštevanju ekonomske vrednosti dovoljenja;
zakonsko veljavnost vsake odločitve v zvezi z dovoljevanjem take uporabe preveri sodna oblast ali druga ločena višja oblast v tej članici;
katera koli odločitev o odškodnini, ki se zagotovi glede take uporabe, je predmet sodne proučitve ali druge neodvisne proučitve po ločeni višji oblasti v tej članici;
članice niso zavezane uporabljati pogojev, določenih v pododstavkih (b) in (f) če je taka uporaba dovoljena kot ukrep proti praksi, ki je bila v sodnem ali upravnem postopku ugotovljena kot protikonkurenčna. Potreba po odpravi protikonkurenčne prakse se lahko upošteva pri določanju višine odškodnine v takih primerih. Pristojne oblasti imajo pravico zavrniti ukinitev dovoljenja, če obstaja možnost, da se okoliščine, ki so privedle do takega dovoljenja, ponovijo;
če je taka uporaba dovoljena za izkoriščanje nekega patenta („drugi patent“), ki ne more biti izkoriščan, ne da bi pri tem posegal v neki drug patent („prvi patent“), se uporabljajo ti dodatni pogoji:
izum, ki je predmet drugega patenta, vsebuje tehnični napredek znatnega gospodarskega pomena glede na izum, ki je predmet prvega patenta;
imetnik prvega patenta je pod razumnimi pogoji upravičen do obratne licence za uporabo izuma, ki je predmet drugega patenta; in
dovoljena uporaba v zvezi s prvim patentom ni prenosljiva brez sočasnega prenosa drugega patenta.
Člen 32
Preklic/odvzem patenta
Obstajati mora možnost sodne proučitve kakršne koli odločitve o preklicu ali odvzemu patenta.
Člen 33
Trajanje varstva
Trajanje varstva ne sme poteči pred iztekom dvajsetih let od datuma vložitve prijave ( 190 ).
Člen 34
Patenti za postopke: dokazno breme
Za namene civilnega postopka glede kršitev pravic lastnika, navedenih v odstavku 1(b) člena 28, če je predmet patenta postopek za pridobivanje nekega proizvoda, imajo sodne oblasti pravico odrediti tožencu, da dokaže, da je postopek za pridobivanje enakega proizvoda drugačen od patentiranega postopka. Zato članice zagotovijo, da se vsak enak proizvod, ki je proizveden brez privolitve lastnika patenta, kadar ni dokaza o nasprotnem, obravnava, kot da je pridobljen s patentiranim postopkom, v vsaj eni od teh okoliščin:
če je proizvod, pridobljen s patentiranim postopkom, nov;
če obstaja pretežna verjetnost, da je bil enak proizvod proizveden s postopkom, lastnik patenta pa ni mogel z razumnimi prizadevanji ugotoviti, kateri postopek je bil dejansko uporabljen.
Poglavje 6
Topografije integriranih vezij
Člen 35
Razmerje s pogodbo IPIC
Članice se sporazumejo, da zagotavljajo varstvo topografij integriranih vezij (v nadaljevanju besedila integrirana vezja) v skladu s členi od 2 do 7 (razen odstavka 3 člena 6), členom 12 in odstavkom 3 člena 16 Pogodbe o intelektualni lastnini na področju integriranih vezij ter da dodatno izpolnjujejo te določbe.
Člen 36
Obseg varstva
V skladu z določbami odstavka 1 člena 37 članice obravnavajo kot nezakonita ta dejanja, če so storjena brez dovoljenja imetnika pravice ( 191 ): uvažanje, prodajanje ali drugačno distribuiranje v trgovinske namene varovane topografije, integriranega vezja, v katerem je vgrajena varovana topografija, ali predmeta, v katerem je vgrajeno tako integrirano vezje, samo če še naprej vsebuje nezakonito reproducirano topografijo.
Člen 37
Dejanja, za katera se ne zahteva dovoljenje imetnika pravice
Člen 38
Trajanje varstva
Poglavje 7
Varstvo neobjavljenih informacij
Člen 39
Fizične in pravne osebe morajo imeti možnost preprečiti, da se informacija, ki je zakonito pod njihovim nadzorom, brez njihovega privoljenja ne objavi ali da jo drugi pridobijo ali uporabijo brez njihovega privoljenja v nasprotju s pošteno trgovinsko prakso ( 192 ), samo če:
je ta informacija skrivnost v tem smislu, da ni njena celota ali natančna konfiguracija in sestava njenih komponent splošno znana ali lahko dosegljiva osebam v krogih, ki se običajno ukvarjajo s to vrsto informacij;
ima ta informacija trgovinsko vrednost, zato je skrivnost; in
je oseba, ki ima zakoniti nadzor nad to informacijo, v teh okoliščinah razumno ukrepala, da ohrani informacijo kot skrivnost.
Poglavje 8
Nadzor nad protikonkurenčno prakso pri pogodbenih licencah
Člen 40
DEL III
UVELJAVLJANJE PRAVIC INTELEKTUALNE LASTNINE
Poglavje 1
Splošne obveznosti
Člen 41
Poglavje 2
Civilni in upravni postopki ter sredstva
Člen 42
Pravični in enaki postopki
Članice omogočajo imetnikom pravic ( 193 ) v zvezi z uveljavljanjem vsake pravice intelektualne lastnine po tem sporazumu civilne sodne postopke. Toženi imajo pravico do pravočasnega in dovolj natančnega pisnega obvestila, vključno s pravno podlago zahtevkov. Stranke imajo možnost, da jih zastopajo neodvisni pravni zastopniki in postopki ne smejo biti prezahtevni glede obvezne osebne prisotnosti. Vse stranke v takih postopkih imajo pravico do utemeljitve svojih zahtevkov in predložitve ustreznih dokazov. V postopku morajo biti zagotovljena sredstva opredelitve in varstva zaupnih podatkov, razen če je to v nasprotju z veljavnimi ustavnimi določbami.
Člen 43
Dokazi
Člen 44
Začasne odredbe
Člen 45
Odškodnine
Člen 46
Druga sredstva
Z namenom, da se ustvari učinkovito preprečevanje kršitev, imajo sodne oblasti pravico odrediti, da se blago, za katero so ugotovile, da krši pravice, brez kakršnega koli nadomestila umakne iz tokov trgovine tako, da se pri tem izogne povzročitvi škode imetniku pravice ali da se uniči, razen če bi to bilo v nasprotju z veljavnimi ustavnimi določbami. Prav tako lahko sodne oblasti potrdijo, da se materiala ali orodja, ki se pretežno uporabljata pri izdelavi spornega blaga, brez kakršnega koli nadomestila znebijo iz trgovinskih tokov tako, da se zmanjša tveganje nadaljnjih kršitev. Pri takih zahtevah je treba upoštevati razmerje med resnostjo kršitve in odrejenimi sredstvi kakor tudi interese tretjih oseb. Pri blagu s ponarejeno znamko ne zadostuje samo odstranitev nezakonito pritrjene znamke, razen v izjemnih primerih, da bi dovolili vstop takega blaga v trgovinske tokove.
Člen 47
Pravica do obvestila
Članice lahko določijo, razen če je to v nesorazmerju s težo kršitve, da imajo sodne oblasti pravico odrediti, da kršilec imetnika pravice obvesti o istovetnosti tretjih oseb, ki so vpletene v proizvodnjo in promet blaga ali storitev, ki je predmet kršitve, in o njihovih poslovnih zvezah.
Člen 48
Nadomestilo tožencu
Člen 49
Upravni postopki
V tisti meri, do katere je možno odrediti civilnopravno sredstvo kot rezultat upravnih postopkov, so taki postopki v skladu z načeli, ki so vsebinsko enaki načelom tega poglavja.
Poglavje 3
Začasni ukrepi
Člen 50
Sodne oblasti lahko odredijo takojšnje in učinkovite začasne ukrepe:
da bi preprečili nastanek kršitve kakršne koli pravice intelektualne lastnine, zlasti pa da bi preprečili blagu vstop v trgovinske tokove na njihovem jurisdikcijskem območju, vključno z uvoženim blagom takoj po carinjenju;
da bi ohranili pravno ustrezne dokaze v zvezi z domnevno kršitvijo.
Poglavje 4
Posebne zahteve v zvezi z ukrepi na meji ( 194 )
Člen 51
Sprostitev blaga, ki jo začasno prekinejo carinski organi
V skladu s spodaj navedenimi določbami članice sprejmejo postopke ( 195 ), ki bodo imetniku pravice, ki utemeljeno sumi, da lahko pride do uvoza blaga s ponarejeno znamko ali piratskega avtorskega blaga ( 196 ), omogočili, da vloži pisno zahtevo pri pristojnih upravnih ali sodnih organih za začasno prekinitev sprostitve takega blaga v prosto kroženje. Članice lahko omogočijo tako zahtevo tudi za druge vrste blaga, ki pomenijo še druge kršitve pravic intelektualne lastnine, pod pogojem, da upoštevajo določbe tega poglavja. Članice lahko pri carinskih organih poskrbijo tudi za ustrezne postopke v zvezi z začasno prekinitvijo sprostitve spornega blaga, ki je namenjeno izvozu z njihovega območja.
Člen 52
Uporaba
Od katerega koli imetnika pravice, ki sproži postopke po členu 51, pristojni organi zahtevajo predložitev ustreznih dokazov, da je po zakonih države uvoznice njegova pravica intelektualne lastnine kršena prima facie, in dovolj natančen opis blaga, da bo za carinske organe hitro razpoznavno. Pristojni organi vlagatelja v primernem obdobju obvestijo, ali so vlogo sprejeli, in o obdobju, ki so ga določili za ukrepanje carinskih organov.
Člen 53
Varščina ali enakovredno zavarovanje
Člen 54
Obvestilo o začasni prekinitvi
Uvoznik in vlagatelj morata biti takoj obveščena o začasni prekinitvi sprostitve blaga v skladu s členom 51.
Člen 55
Trajanje začasne prekinitve
Če v obdobju, ki ni daljše od deset delovnih dni, potem ko je vlagatelj prejel obvestilo o začasni prekinitvi, carinski organi niso obveščeni, da je neka stranka, ki ni toženec, sprožila postopke, ki vodijo k odločitvi glede teže primera, ali da so ustrezni pooblaščeni organi uporabili začasne ukrepe in podaljšali začasno prekinitev sprostitve blaga, se blago sprosti, če so bili vsi drugi pogoji za uvoz ali izvoz izpolnjeni; v določenih primerih se lahko ta rok podaljša za nadaljnjih deset delovnih dni. Če so bili sproženi postopki, ki vodijo k odločitvi o teži primera, se na zahtevo toženca opravi proučitev, vključno s pravico zaslišanja, z namenom, da se v ustreznem obdobju sprejme odločitev o spremembi, preklicu ali potrditvi teh ukrepov. Ne glede na omenjeno se, če se prekine sprostitev blaga ali se nadaljuje v skladu z začasnim sodnim ukrepom, uporabljajo določbe odstavka 6 člena 50.
Člen 56
Povračilo uvozniku in lastniku blaga
Ustrezni organi imajo pravico zahtevati od vlagatelja, da plača uvozniku, prejemniku in lastniku blaga ustrezno povračilo kakršne koli škode, ki jim je bila povzročena zaradi neupravičenega zadrževanja blaga ali zaradi zadrževanja blaga, ki je bilo sproščeno v skladu s členom 55.
Člen 57
Pravica do nadzora in obvestila
Brez poseganja v varovanje zaupnih podatkov članice dajo pristojnim organom pooblastilo, da lahko imetniku pravice omogočijo, da pregleda vsako blago, ki so ga zadržali carinski organi, z namenom, da lahko imetnik pravice utemeljuje svoje zahteve. Pristojne oblasti morajo imeti tudi pooblastilo, da dajo uvozniku enako možnost, da lahko pregleda vsako tako blago. Če je sprejeta pozitivna odločitev o teži primera, lahko dajo članice pristojnim organom pooblastilo, da obvestijo imetnika pravice o imenu in naslovu pošiljatelja, uvoznika in prejemnika, in o količini določenega blaga.
Člen 58
Ravnanje po uradni dolžnosti
Če članice od pristojnih organov zahtevajo, da ravnajo po lastni pobudi in začasno prekinejo sprostitev blaga, za katero so dobile prima facie dokaze, da je prišlo do kršitve pravice intelektualne lastnine:
pristojni organi lahko kadar koli prosijo imetnika pravice za katere koli podatke, ki jim lahko pomagajo pri izvajanju teh pooblastil;
se uvoznik in imetnik pravice takoj obvestita o prekinitvi. Če uvoznik vloži pritožbo proti prekinitvi pri pristojnih organih, za razveljavitev mutatis mutandis veljajo pogoji, določeni v členu 55;
članice razrešijo javne organe in uradnike odgovornosti samo za ukrepe, ki so sprejeti v dobri veri.
Člen 59
Sredstva
Brez poseganja v druge pravice ukrepanja, ki jih ima imetnik pravice in pod pogojem pravice toženca, da predlaga sodno proučitev, morajo imeti pristojni organi moč, da zahtevajo uničenje ali odstranitev blaga, ki krši pravice, v skladu z načeli, določenimi v členu 46. Glede blaga s ponarejenimi znamkami oblasti ne smejo dovoliti ponovnega izvoza takega blaga v nespremenjenem stanju ali pa jih obravnavati v drugih carinskih postopkih, razen tistih v izjemnih okoliščinah.
Člen 60
De minimis uvoz
Članice lahko izključijo uporabo zgornjih določb za majhne količine nekomercialnega blaga, ki so del osebne prtljage potnikov ali se pošiljajo v majhnih pošiljkah.
Poglavje 5
Kazenski postopki
Člen 61
Članice zagotovijo kazenske postopke in kazni, ki se uporabljajo vsaj pri zavestnem ponarejanju znamk ali piratstvu avtorskih pravic v trgovinsko pomembnem obsegu. Sredstva, ki so na voljo, vključujejo zaporno kazen in/ali denarne kazni, ki so dovolj visoke, da pomenijo odvračanje od takih dejanj, sorazmerno višini kazni za ustrezna kazniva dejanja. V določenih primerih sredstva pomenijo tudi odvzem, zaplembo in uničenje blaga, ki krši pravico intelektualne lastnine, in katerega koli drugega materiala in orodja, ki se v pretežni meri uporabljajo pri kaznivem dejanju. Članice lahko določijo kazenske postopke in kazni še za druge primere kršitev pravic intelektualne lastnine, še posebej, če je to storjeno zavestno in v trgovinsko pomembnem obsegu.
DEL IV
PRIDOBITEV IN OHRANJANJE PRAVIC INTELEKTUALNE LASTNINE IN Z NJIMI POVEZANI INTER-PARTES POSTOPKI
Člen 62
DEL V
PREPREČEVANJE IN REŠEVANJE SPOROV
Člen 63
Preglednost
Člen 64
Reševanje sporov
DEL VI
PREHODNE UREDITVE
Člen 65
Prehodne ureditve
Člen 66
Najmanj razvite države članice
Člen 67
Tehnično sodelovanje
Da bi omogočile izvajanje tega sporazuma, razvite države članice na zahtevo in na podlagi medsebojno dogovorjenih pogojev zagotovijo tehnično in finančno sodelovanje v korist članice države v razvoju in najmanj razvitih držav članic. Tako sodelovanje vključuje pomoč pri pripravi zakonov in predpisov o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine kot tudi o preprečevanju zlorab in vključuje podporo pri ustanavljanju ali okrepitvi domačih uradov in ustreznih agencij, vključno z usposabljanjem osebja.
DEL VII
INSTITUCIONALNE UREDITVE; KONČNE DOLOČBE
Člen 68
Svet za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine
Svet za TRIPS spremlja izvajanje tega sporazuma, zlasti izpolnjevanje obveznosti članic iz tega sporazuma in zagotovi članicam možnost posvetovanja o zadevah v zvezi s trgovinskimi vidiki pravic intelektualne lastnine. Opravlja tudi druge naloge, ki mu jih naložijo članice. Predvsem pa daje kakršno koli pomoč v postopkih reševanja sporov, za katero ga prosijo članice. Pri opravljanju svojih nalog se lahko Svet posvetuje in išče informacije pri vseh virih, ki se mu zdijo primerni. V posvetovanju z WIPO Svet v enem letu od prvega zasedanja skuša zagotoviti ustrezne dogovore za sodelovanje z organi te organizacije.
Člen 69
Mednarodno sodelovanje
Članice se sporazumejo o medsebojnem sodelovanju z namenom odpravljanja kršitev pravic intelektualne lastnine v mednarodni trgovini. V ta namen ustanovijo in sporočijo informacijske centre v njihovih državnih upravah in so pripravljene izmenjati informacije o trgovini z blagom, s katerim se kršijo pravice intelektualne lastnine. Še posebej pospešujejo izmenjavo informacij in sodelovanje med carinskimi organi glede trgovine z blagom s ponarejenimi znamkami in piratskim avtorskim blagom.
Člen 70
Varstvo obstoječe vsebine
Če članica z dnem začetka veljavnosti Sporazuma o WTO ne zagotovi patentnega varstva za farmacevtske in kmetijsko-kemične proizvode v skladu z njenimi obveznostmi iz člena 27, ta članica:
ne glede na določbe dela VI z dnem začetka veljavnosti Sporazuma o WTO določi načine vlaganja patentnih prijav za take izume;
uporablja za te prijave z dnem uporabe tega sporazuma merila za patentiranje, kot so določena v tem sporazumu, kot da bi se uporabljala na dan vložitve prijave v članici, ali če obstaja prednostna pravica in se ta zahteva, datum prve prijave; in
zagotovi patentno varstvo v skladu s tem sporazumom od podelitve patenta in za preostali čas veljavnosti patenta, računano od dneva vložitve prijave v skladu s členom 33 tega sporazuma za tiste prijave, ki izpolnjujejo merila za varstvo iz pododstavka (b) zgoraj.
Člen 71
Proučitev in dopolnitev
Člen 72
Pridržki
Pridržki niso možni glede nobene določbe tega sporazuma brez soglasja drugih članic.
Člen 73
Varnostne izjeme
Nič v tem sporazumu se ne more razlagati kot:
zahteva članici, da da informacije, za katerih razkritje meni, da je v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi; ali
onemogočanje članici, da ukrepa tako, kakor meni, da je potrebno za zaščito njenih bistvenih varnostnih interesov;
v zvezi s fisijskimi materiali ali materiali, ki iz njih izhajajo:
v zvezi s trgovino orožja, streliva in bojnih sredstev in s trgovino drugega blaga in materiala, ki je posredno ali neposredno namenjeno za preskrbo vojaških ustanov;
med vojno ali v drugih izrednih razmerah v mednarodnih odnosih; ali
preprečevanje članici, da ukrepa na podlagi Ustanovne listine Združenih narodov za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti.
PRÍLOHA 2
DOGOVOR O PRAVILIH IN POSTOPKIH ZA REŠEVANJE SPOROV
ČLANICE SE SPORAZUMEJO, KAKOR SLEDI:
Člen 1
Obseg in uporaba
Člen 2
Upravljanje
Člen 3
Splošne določbe
Člen 4
Posvetovanja
Člen 5
Dobre usluge, sprava in posredovanje
Člen 6
Ustanovitev ugotovitvenih svetov
Člen 7
Mandat ugotovitvenih svetov
Ugotovitveni sveti imajo naslednje mandate, če se stranke v sporu v 20 dneh od ustanovitve ugotovitvenega sveta ne dogovorijo drugače:
„Ob upoštevanju ustreznih določb/ime zajetega sporazuma (-ov), ki so jih navedle stranke v sporu/proučiti zadevo, ki jo je/ime stranke/predložila DSB v dokumentu… ter sprejeti ugotovitve, ki DSB pomagajo pri sprejemanju priporočil ali sklepov, predvidenih v tem ali teh sporazumih.“
Člen 8
Sestava ugotovitvenih svetov
Člen 9
Postopki v primeru več tožnikov
Člen 10
Tretje stranke
Člen 11
Naloga ugotovitvenih svetov
Naloga ugotovitvenih svetov je pomagati DSB pri opravljanju njegovih dolžnosti po tem dogovoru in zajetih sporazumih. Skladno s tem naj bi ugotovitveni svet objektivno presodil predloženo zadevo, vključno z objektivno presojo dejstev primera, uporabnost in skladnost z ustreznimi zajetimi sporazumi ter sprejme take ugotovitve, ki bodo DSB pomagale pri pripravi priporočil ali sklepov, predvidenih v zajetih sporazumih. Ugotovitveni sveti naj se redno posvetujejo s strankami v sporu ter jim dajejo enake priložnosti, da pridejo do skupno zadovoljive rešitve.
Člen 12
Postopki ugotovitvenih svetov
Člen 13
Pravica do informacij
Člen 14
Zaupnost
Člen 15
Vmesna preučitvena faza
Člen 16
Potrditev poročil ugotovitvenega sveta
Člen 17
Pritožbeni preizkus
Stalni pritožbeni organ
Postopki pri pritožbenem preizkusu
Potrditev poročil pritožbenega organa
Člen 18
Stiki z ugotovitvenim svetom ali pritožbenim organom
Člen 19
Priporočila ugotovitvenega sveta in pritožbenega organa
Člen 20
Časovni razpored za odločbe DSB
Če se stranke v sporu ne sporazumejo drugače, obdobje od dneva, ko DSB ustanovi ugotovitveni svet, do dneva, ko DSB razpravlja in potrdi poročilo ugotovitvenega sveta ali pritožbenega organa, praviloma ne sme biti daljše od devet mesecev, če na poročilo ugotovitvenega sveta ni pritožbe, ali 12 mesecev, če je pritožba na poročilo vložena. Če ugotovitveni svet ali pritožbeni organ v skladu z odstavkom 9 člena 12 ali odstavkom 5 člena 17 podaljša čas za pripravo poročila, se navedeni obdobji podaljšata za enako obdobje.
Člen 21
Nadzorovanje izvajanja priporočil in sklepov
Na zasedanju DSB v 30 dneh ( 207 ) po potrditvi poročila ugotovitvenega sveta ali pritožbenega organa določena članica obvesti DSB o svojih namenih v zvezi z izvajanjem priporočil in sklepov DSB. Če pravočasno izpolnjevanje priporočil in sklepov ni izvedljivo, se članici določi razumno obdobje, v katerem jih izvede. Razumno obdobje je:
obdobje, ki ga predlaga določena članica, pod pogojem, da ga odobri DSB, ali kadar take odobritve ni,
obdobje, o katerem so se sporazumele stranke v sporu v 45 dneh od dneva sprejetja priporočil in sklepov, ali če takega sporazuma ni,
obdobje, ki ga določi zavezujoča arbitraža v 90 dneh po sprejetju priporočil in sklepov ( 208 ). V taki arbitraži naj bi razsodniku ( 209 ) bila smernica, da razumni rok za izvajanje priporočil ugotovitvenega sveta ali pritožbenega organa ni daljši od 15 mesecev od potrditve poročila ugotovitvenega sveta ali pritožbenega organa. Ta rok pa je lahko tudi krajši ali daljši, odvisno od posebnih okoliščin.
Člen 22
Kompenzacija in prekinitev koncesij
Pri odločanju, katere koncesije ali druge obveznosti naj se prekinejo, tožeča stranka uporabi naslednja načela in postopke:
splošno načelo je, da naj tožeča stranka najprej poskuša prekiniti koncesije ali druge obveznosti v istem(-ih) sektorju(-ih), v katerih je ugotovitveni svet ali pritožbeni organ ugotovil kršitev ali drugačno izničenje ali zmanjševanje;
če stranka meni, da prekinitev koncesij ali drugih obveznosti v istem(-ih) sektorju(-ih) ni izvedljiva ali učinkovita, lahko poskuša prekiniti koncesije ali druge obveznosti v drugih sektorjih po istem sporazumu;
če stranka meni, da prekinitev koncesij ali drugih obveznosti v drugem(-ih) sektorju(-ih) po istem sporazumu ni izvedljiva ali učinkovita, ter da so okoliščine dovolj resne, lahko poskuša prekiniti koncesije ali druge obveznosti po drugem zajetem sporazumu;
pri uporabi navedenih načel stranka upošteva:
trgovino v sektorju ali po sporazumu, po katerem je ugotovitveni svet ali pritožbeni organ ugotovil kršitev ali drugačno izničenje ali zmanjševanje, ter pomembnost te trgovine za to stranko;
širše gospodarske elemente, povezane z izničenjem ali zmanjševanjem, ter širše gospodarske posledice prekinitve koncesij ali drugih obveznosti.
če se stranka odloči, da bo zahtevala dovoljenje za prekinitev koncesij ali obveznosti v skladu s pododstavkom (b) ali (c), mora svojo zahtevo obrazložiti. Sočasno, ko zahtevo predloži DSB, jo pošlje tudi ustreznim svetom, ter v primeru zahteve v skladu s pododstavkom (b) tudi ustreznim sektorskim organom;
za namene tega odstavka „sektor“ pomeni:
glede blaga vse vrste blaga;
glede storitev poglavitni sektor, kot je določen v tekočem „Razvrstitvenem seznamu sektorskih storitev“, ki te sektorje določa ( 210 );
glede pravic intelektualne lastnine, povezanih s trgovino, vsako od kategorij pravic intelektualne lastnine, zajetih v poglavjih 1, 2, 3, 4, 5, 6 ali 7 dela II ali obveznosti po delih III ali IV Sporazuma o TRIPS;
za namene tega odstavka „sporazum“ pomeni:
glede blaga sporazumi, navedeni v Prilogi 1 A Sporazuma WTO, upoštevani kot celota, kakor tudi večstranski trgovinski sporazumi, če so stranke v sporu pogodbenice teh sporazumov;
glede storitev GATS;
glede pravic intelektualne lastnine Sporazum o TRIPS.
Člen 23
Krepitev večstranskega sistema
V takih primerih članice:
ne sprejemajo odločitev, da je prišlo do kršitve zaradi izničenja ali zmanjšanja koristi ali ker je bilo ovirano doseganje nekega cilja v zajetih sporazumih, razen na podlagi reševanja sporov v skladu s pravili in postopki tega dogovora, vsaka taka odločitev pa mora biti v skladu z ugotovitvami, vsebovanimi v poročilu ugotovitvenega sveta ali pritožbenega organa, ki ga je potrdil DSB, ali arbitražno sodbo, izdano po tem dogovoru;
ravnajo po postopkih, določenih v členu 21, ter članici določijo razumno obdobje za izvedbo priporočil in sklepov; ter
ravnajo po postopkih, določenih v členu 22, za ugotovitev ravni prekinitve koncesij ali drugih obveznosti, ter pridobijo dovoljenje DSB v skladu s temi postopki, preden koncesije ali druge obveznosti po zajetih sporazumih prekinejo kot odgovor na neizpolnitev priporočil in sklepov določene članice v tem razumnem obdobju.
Člen 24
Posebni postopki v zvezi z najmanj razvitimi državami članicami
Člen 25
Arbitraža
Člen 26
Če se za zajeti sporazum uporabljajo določbe odstavka 1(b) člena XXIII GATT 1994, lahko ugotovitveni svet ali pritožbeni organ sprejme sklepe ali priporočila samo, če stranka v sporu meni, da je korist, ki ji posredno ali neposredno pripada po ustreznem zajetem sporazumu, izničena ali zmanjšana, ali pa je doseganje cilja tega sporazuma ovirano zaradi uporabe katerega koli ukrepa članice, ne glede na to ali je ukrep v nasprotju z določbami tega sporazuma ali ne. Kadar in toliko, kolikor stranka meni, ugotovitveni svet ali pritožbeni organ pa potrdi, da gre v tem primeru za ukrep, ki ni v nasprotju z določbami zajetega sporazuma, za katerega se uporabljajo določbe odstavka 1(b) člena XXIII GATT 1994, se uporabljajo postopki tega dogovora pod temi pogoji:
tožeča stranka predloži podrobno utemeljitev v podporo kakršni koli tožbi, ki se nanaša na ukrep, ki ni v nasprotju z ustreznim zajetim sporazumom;
kadar se ugotovi, da ukrep izničuje ali zmanjšuje koristi ali preprečuje doseganje ciljev ustreznega zajetega sporazuma, ne da bi ga kršil, ukrepa ni obvezno umakniti. V takih primerih ugotovitveni svet ali pritožbeni organ priporoči, da določena članica pripravi obojestransko zadovoljivo prilagoditev;
ne glede na določbe člena 21 lahko arbitraža, določena v odstavku 3 člena 21, na zahtevo ene ali druge stranke vključuje ugotovitev ravni koristi, ki so bile izničene ali zmanjšane ter lahko tudi predlaga načine in sredstva za doseganje vzajemno zadovoljive prilagoditve. Taki predlogi za stranke v sporu niso obvezni;
ne glede na določbe odstavka 1 člena 22 je lahko kompenzacija del vzajemno zadovoljive prilagoditve kot dokončne rešitve spora.
Če se določbe odstavka 1(c) člena XXIII GATTT 1994 uporabljajo za zajeti sporazum, lahko ugotovitveni svet pripravi sklepe in priporočila samo, če stranka meni, da je izničena ali zmanjšana korist, ki ji posredno ali neposredno pripada po ustreznem zajetem sporazumu, ali pa je doseganje nekega cilja tega sporazuma ovirano kot posledica položaja, ki je drugačen od položaja, za katerega se uporabljajo določbe (a) in (b) odstavka 1 člena XXIII GATT 1994. Kadar in toliko, kolikor stranka meni, ugotovitveni svet pa odloči, da ta odstavek zajema to zadevo, se postopki tega dogovora uporabljajo samo do takrat in v tistem obsegu obravnave, ko je bilo poročilo razposlano članicam. Pravila in postopki za reševanje sporov, ki jih vsebuje Odločba z dne 12. aprila 1989 (BISD 36S/61-67), se uporabljajo za obravnavo pri potrditvi, nadzoru in izvajanju priporočil in sklepov. Velja tudi, da:
tožeča stranka predloži podrobno utemeljitev v podporo vsakemu argumentu v zvezi z vprašanji, ki jih ta odstavek zajema;
v primerih, ko gre za zadeve, ki jih ta odstavek zajema, če ugotovitveni svet ugotovi, da gre tudi za reševanje sporov, ki pa so drugačni od tistih, ki jih ta odstavek zajema, ugotovitveni svet pošlje DSB poročilo, v katerem obravnava take zadeve, ter ločeno poročilo o zadevah, ki spadajo pod ta odstavek.
Člen 27
Odgovornosti Sekretariata
DODATEK 1
SPORAZUMI, NA KATERE SE NANAŠA TA DOGOVOR
Sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije
Mnogostranski trgovinski sporazumi
Priloga 1 A: |
Mnogostranski sporazumi o trgovini z blagom |
Priloga 1 B: |
Splošni sporazum o trgovini s storitvami |
Priloga 1 C: |
Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine |
Priloga 2: |
Dogovor o pravilih in postopkih za reševanje sporov |
Večstranski trgovinski sporazumi
Priloga 4: |
Sporazum o trgovini na področju civilnega letalstva |
Sporazum o vladnih nabavah |
|
Mednarodni sporazum o govejem mesu |
|
Mednarodni sporazum o mleku |
Uporaba tega dogovora za večstranske trgovinske sporazume je odvisna od tega, ali pogodbenice vsakega sporazuma sprejmejo odločitev, ki določa pogoje za uporabo dogovora za posamezni sporazum, vključno z vsemi posebnimi ali dodatnimi pravili ali postopki za vključitev v Dodatek 2, kot je bilo sporočeno DSB.
DODATEK 2
POSEBNA ALI DODATNA PRAVILA IN POSTOPKI, KI JIH VSEBUJEJO ZAJETI SPORAZUMI
Sporazum |
Pravila in postopki |
Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov |
11.2 |
Sporazum o tekstilu in oblačilih |
2.14, 2.21, 4.4, 5.2, 5.4, 5.6, 6.9, 6.10, 6.11, 8.1 do 8.12 |
Sporazum o tehničnih ovirahv trgovini |
14.2 do 14.4, Aneks 2 |
Sporazum o izvajanju člena VI GATT 1994 |
od 17.4 do 17.7 |
Sporazum o izvajanju člena VII GATT 1994 |
od 19.3 do 19.5, Aneks II.2(f), 3, 9, 21 |
Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih |
4.2 do 4.12, 6.6, 7.2 do 7.10, 8.5, opomba pod črto 35, 24.4, 27.7, Priloga V |
Splošni sporazum o trgovinis storitvami |
XXII:3, XXIII:3 |
Priloga o finančnih storitvah |
4 |
Priloga o storitvah zračnega prevoza |
4 |
Odločba o določenih postopkih reševanja sporov za GATS |
1 do 5 |
Seznam pravil in postopkov v tem dodatku vsebuje določbe, v katerih je lahko v tej zvezi ustrezen le del določbe. Katera koli posebna ali dodatna pravila ali postopki v večstranskih trgovinskih sporazumih, kot jih določijo pristojni organi vsakega sporazuma in kot je sporočeno DSB. |
DODATEK 3
DELOVNI POSTOPKI
Pri obravnavi ugotovitveni svet upošteva ustrezne določbe tega dogovora. Poleg tega veljajo naslednji delovni postopki.
Ugotovitveni svet se sestaja na zaprtih sejah. Stranke v sporu ter zainteresirane stranke so navzoče na sejah samo, če jih povabi ugotovitveni svet.
Razprave v ugotovitvenem svetu in dokumentacija, ki mu je predložena, so zaupne. Nič v tem dogovoru ne preprečuje stranki v sporu, da svojega mnenja ne razkrije javnosti. Informacijo, označeno kot zaupno, ki jo je ugotovitvenemu svetu dala druga članica, članice obravnavajo kot tako. Kadar stranka v sporu predloži zaupno različico svojih pisnih stališč ugotovitvenemu svetu, na zahtevo članice tudi zagotovi povzetek informacij, ki ni zaupen, ki jih vsebujejo njena pisna stališča in se jih lahko razkrije javnosti.
Pred prvo vsebinsko sejo ugotovitvenega sveta s strankami, stranke v sporu predložijo pisna stališča, v katerih predstavijo dejstva o primeru in svoje argumente.
Na prvi vsebinski seji s strankami ugotovitveni svet pozove stranko, ki je tožbo vložila, da predstavi svojo zadevo. Zatem, še vedno pa na isti seji, stranka, proti kateri je bila tožba vložena, predstavi svoje poglede.
Vse tretje stranke, ki so DSB sporočile svoj namen, se pisno povabi, da predstavijo svoja stališča na prvi vsebinski seji ugotovitvenega sveta, ki je sklican v ta namen. Vse tretje stranke so lahko ves čas navzoče na seji.
Formalne zavrnitve tožb se dajo na drugi vsebinski seji ugotovitvenega sveta. Tožena stranka ima pravico, da nastopi prva, sledi ji tožeča stranka. Stranke pred to sejo ugotovitvenega sveta dajo pisne zavrnitve.
Ugotovitveni svet lahko strankam kadar koli zastavi vprašanja in jih prosi za pojasnila, na samem srečanju s strankami ali pisno.
Stranke v sporu in tretje stranke, pozvane, da predstavijo svoja stališča v skladu s členom 10, ugotovitvenemu svetu dajo na razpolago pisno različico svojih ustnih izjav.
Zaradi popolne preglednosti se predstavitve stališč, zavrnitve in izjave, navedene v odstavkih od 5 do 9, opravijo v navzočnosti strank. Vsaka pisna predložitev stališč stranke, vključno s pripombami k opisnemu delu poročila in odgovorom na vprašanja, ki jih je zastavil ugotovitveni svet, so na razpolago drugi strani ali strankam.
Vsi dodatni postopki, specifični za ugotovitveni svet.
Predlagani časovni razpored za delo ugotovitvenega sveta:
(a) |
Prejem prvih pisnih stališč strank: |
|
(1) tožeča stranka: |
3-6 tednov |
|
(2) tožena stranka: |
2-3 tedne |
|
(b) |
Datum, čas in kraj prve vsebinske seje s strankami; seja s tretjimi strankami: |
1-2 tedna |
(c) |
Prejem pisnih zavrnitev strank: |
2-3 tedne |
(d) |
Datum, čas in kraj druge vsebinske seje s strankami: |
1-2 tedna |
(e) |
Vročitev opisnega dela poročila strankam: |
2-4 tedne |
(f) |
Prejem pripomb strank k opisnemu delu poročila: |
2 tedna |
(g) |
Vročitev vmesnega poročila strankam, vključno z ugotovitvami in sklepi: |
2-4 tedne |
(h) |
Skrajni rok za zahtevo stranke za preučitev dela(-ov) poročila: |
1 teden |
(i) |
Rok preučitve ugotovitvenega sveta, vključno z možnimi dodatnimi srečanji s strankami: |
2 tedna |
(j) |
Vročitev zaključnega poročila strankam v sporu: |
2 tedna |
(k) |
Pošiljanje zaključnega poročila članicam: |
3 tedne |
Gornji časovni razpored se lahko spremeni zaradi nepredvidenih dogodkov. Če je potrebno, se določijo dodatna srečanja s strankami.
DODATEK 4
SKUPINE STROKOVNJAKOV
Ta pravila in postopke uporabljajo skupine strokovnjakov v skladu z določbami odstavka 2 člena 13.
Skupine strokovnjakov so pod pristojnostjo ugotovitvenega sveta. O njihovih mandatih in podrobnih delovnih postopkih odloča ugotovitveni svet in mu poročajo.
Sodelovanje v skupinah strokovnjakov je omejeno na osebe s poklicnim ugledom in izkušnjami na obravnavanem področju.
Državljani strank v sporu ne smejo brez soglasja strank v sporu sodelovati v skupini strokovnjakov, razen v izjemnih okoliščinah, če ugotovitveni svet meni, da drugače ni mogoče zadostiti potrebi po posebnem znanstvenem znanju. Vladni uradniki strank v sporu ne smejo sodelovati v skupini strokovnjakov. Člani skupin strokovnjakov delujejo v svojem službenem položaju in ne kot vladni predstavniki in tudi ne kot predstavniki katere koli organizacije. Vlade ali organizacije jim zaradi tega ne smejo dajati navodil v zvezi z zadevo, ki jo obravnavajo skupine strokovnjakov.
Skupine strokovnjakov se lahko posvetujejo in poiščejo informacije iz katerega koli vira, ki se jim zdi ustrezen. Preden skupina strokovnjakov poišče tako informacijo ali nasvet iz vira, ki je pod pristojnostjo članice, o tem obvesti vlado te članice. Vsaka članica mora takoj in v celoti izpolniti zahtevo za informacijo skupine strokovnjakov, za katero ta skupina meni, da je potrebna in primerna.
Stranke v sporu imajo dostop do vseh ustreznih informacij, danih skupini strokovnjakov, razen če so zaupne. Zaupnih informacij, danih skupini strokovnjakov, se ne sme razkrivati brez formalnega dovoljenja vlade, organizacije ali osebe, ki je informacijo dala. Kadar tako informacijo zahteva skupina strokovnjakov, skupina pa ne dobi dovoljenja za razkritje, vlada, organizacija ali oseba, ki informacijo daje, priskrbi povzetek informacije, ki ni zaupen.
Skupina strokovnjakov predloži osnutek poročila strankam v sporu z namenom, da pridobi njihove pripombe in jih primerno upošteva v zaključnem poročilu, ki ga izroči tudi strankam v sporu, ko ga predloži ugotovitvenemu svetu. Zaključno poročilo skupine strokovnjakov je samo svetovalno.
PRÍLOHA 3
MEHANIZEM ZA PROUČITEV TRGOVINSKE POLITIKE
ČLANICE SE SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
A. Cilji
Namen mehanizma za proučitev trgovinske politike (Trade Policy Review Mechanism, v nadaljnjem besedilu TPRM) je prispevati k boljšemu izvajanju pravil, disciplin in obvez vseh članic na podlagi mnogostranskih trgovinskih sporazumov in, če je primerno, večstranskih trgovinskih sporazumov in k učinkovitejšemu delovanju mnogostranskega trgovinskega sistema z doseganjem večje preglednosti in razumevanja trgovinske politike in prakse članic. Temu primerno proučitveni mehanizem omogoča redno skupno ugotavljanje in presojo celotne trgovinske politike in prakse posameznih članic in njunega vpliva na delovanje mnogostranskega trgovinskega sistema. Toda ni namen, da je podlaga za uveljavitev določenih obveznosti na podlagi sporazumov ali v zvezi s postopki reševanja sporov ali da se uvedejo nove obveze članic v zvezi s trgovinsko politiko.
Presoja, ki se opravlja na podlagi proučitvenega mehanizma, se opravi v ustrezni meri glede na ozadje širših gospodarskih in razvojnih potreb, politike in ciljev določene članice kakor tudi v zvezi z zunanjim okoljem. Toda naloga proučitvenega mehanizma je proučiti vpliv trgovinske politike in prakse članice na mnogostranski trgovinski sistem.
B. Domača preglednost
Članice priznavajo nedvomno vrednost domače preglednosti vladnega odločanja o zadevah trgovinske politike glede na gospodarstvo članic in mnogostranski trgovinski sistem in soglašajo s spodbujanjem in razvojem večje preglednosti v njihovem lastnem sistemu in priznavajo, da mora biti izvajanje domače preglednosti prostovoljno ob upoštevanju pravnega in političnega sistema vsake članice.
C. Postopki proučitve
Ustanovi se Organ za proučitev trgovinske politike (Trade Policy Review Body, v nadaljnjem besedilu TPRB) z namenom proučevanja trgovinske politike.
Trgovinska politika in praksa vseh članic sta predmet občasne proučitve. Vpliv posameznih članic na delovanje mnogostranskega trgovinskega sistema, ki je določen na podlagi njihovega deleža v svetovni trgovini v preteklem obdobju, je prevladujoči dejavnik pri odločitvi o pogostosti takih proučitev. Prvi štirje trgovinski subjekti, ki se na ta način določijo (pri čemer se Evropska skupnost šteje kot en subjekt) so predmet proučitve vsaki dve leti. Naslednjih šestnajst je predmet proučitve vsaka štiri leta. Druge članice se proučijo vsakih šest let, razen najmanj razvitih držav članic, za katere se lahko določi daljše obdobje. Razume se, da proučitev subjektov, ki imajo skupno zunanjo politiko, ki se nanaša na več kot eno članico, obravnava vse elemente politike, ki vplivajo na trgovino, vključno z ustrezno politiko in prakso posameznih članic. Izjemoma lahko ob spremembah v trgovinski politiki članice ali praksi, ki bi znatno vplivala na njene trgovinske partnerice, TPRB od določene članice po posvetovanju zahteva, da predčasno opravi naslednjo proučitev.
Razprave na sestankih TPRB so v skladu s cilji, ki so določeni v odstavku A. Bistvo teh razprav je trgovinska politika in praksa članic, ki so predmet presoje na podlagi proučitvenega mehanizma.
TPRM oblikuje temeljni načrt za izvedbo proučitev. Lahko tudi razpravlja in upošteva popravljena poročila članic. TPRB sprejme program proučitev za vsako leto v posvetovanju z neposredno prizadetimi članicami. V posvetovanju s članico ali članicami v postopku proučevanja lahko predsedujoči izbere razpravljavce, ki pričnejo razprave v TPRB, razpravljajo pa v svojem imenu.
Delo TPRB temelji na teh dokumentih:
celovitem poročilu, na katero se nanaša odstavek D, ki ga predloži članica ali članice v postopku proučevanja;
poročilu, ki ga sestavi Sekretariat na svojo odgovornost na podlagi informacij, ki so mu na razpolago, in na podlagi tistih, ki jih je dala določena članica ali članice. Sekretariat zahteva pojasnila od določene članice ali članic v zvezi s trgovinsko politiko in prakso.
Poročila članice v postopku proučitve in Sekretariata skupaj z zapisniki ustreznih zasedanj TPRB se objavijo takoj po proučitvi.
Ti dokumenti se pošljejo Ministrski konferenci, da se seznani z njimi.
D. Poročanje
Z namenom, da bi dosegli največjo možno stopnjo preglednosti, vsaka članica redno pošilja poročila TPRB. Celovita poročila morajo opisati trgovinsko politiko in prakso določene članice ali članic na podlagi dogovorjene oblike, o kateri odloča TPRB. Ta oblika mora najprej temeljiti na Modelu za poročila držav, ki ga je določil Sklep z dne 19. julija 1989 (BISD 36S/406-409), dopolnjen tako, da zajema tudi sporazume iz Priloge 1 in, če je primerno, tudi večstranske trgovinske sporazume. To obliko poročanja lahko TPRB spremeni glede na pridobljene izkušnje. Med proučitvami članice predložijo kratka poročila, če znatno spremenijo trgovinsko politiko; letna poročila o statističnih podatkih se predložijo v dogovorjeni obliki. Posebej se upoštevajo težave članic najmanj razvitih držav pri pripravi teh poročil. Sekretariat zagotovi tehnično pomoč na zahtevo članic držav v razvoju, še zlasti članicam najmanj razvitih držav. Informacije, ki jih vsebujejo poročila morajo biti čim bolj usklajene z notifikacijami na podlagi določb mnogostranskih trgovinskih sporazumov in, če je primerno, z večstranskimi trgovinskimi sporazumi.
E. Razmerje z določbami GATT 1994 in GATS, ki se nanašajo na plačilnobilančne določbe
Članice priznavajo potrebo, da čim bolj zmanjšajo breme vlad v zvezi s posvetovanji o plačilnobilančnih določbah GATT 1994 ali GATS. S tem namenom predsedujoči TPRB v soglasju s prizadeto članico ali članicami in predsedujočim Odbora za plačilnobilančne omejitve oblikuje upravne rešitve, ki bodo uskladile običajen potek proučevanj trgovinske politike s časovno razporeditvijo plačilnobilančnih posvetovanj, ki pa ne odlagajo proučitev trgovinske politike za več kot 12 mesecev.
F. Presoja mehanizma
TPRB opravi presojo delovanja TPRM najpozneje v petih letih od začetka veljavnosti Sporazuma o ustanovitvi WTO. Rezultati presoje se predložijo Ministrski konferenci. Pozneje lahko TPRM opravi presojo v časovnih presledkih, ki jih določi sam ali zahteva Ministrska konferenca.
G. Pregled razvoja v mednarodnem trgovinskem okolju
TPRB letno pregleda razvoj mednarodnega trgovinskega okolja, ki vpliva na mnogostranski trgovinski sistem. V podporo temu pregledu je letno poročilo generalnega direktorja, ki vsebuje poglavitne dejavnosti WTO in poudarja pomembnejša vprašanja politike, ki vplivajo na trgovinski sistem.
SKLEPNA LISTINA,
ki vsebuje rezultate urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj
Marakeš, 15. april 1994
Na srečanju, namenjenem zaključitvi urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, so se predstavniki vlad in Evropskih skupnosti ter člani Odbora za trgovinska pogajanja dogovorili, da Sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljevanju Sklepne listine naveden kot Sporazum WTO), izjave in sklepi ministrov ter dogovor o zavezah pri finančnih storitvah kot dodane priloge, vsebujejo rezultate njihovih pogajanj in predstavljajo sestavni del Sklepne listine.
S podpisom pričujoče Sklepne listine se predstavniki dogovorijo,
da bodo, kot je to primerno, predložili Sporazum WTO v obravnavo svojim pristojnim organom zaradi doseganja odobritve Sporazuma v skladu z njihovimi postopki, in
da bodo sprejeli izjave in sklepe ministrov.
Predstavniki se strinjajo z zaželenostjo sprejetja Sporazuma WTO s strani vseh udeležencev urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj (v nadaljevanju „udeleženci“) z namenom njegove uveljavitve s 1. januarjem 1995 ali čim prej po tem datumu. Najkasneje leta 1994 se bodo ministri v skladu s končnim odstavkom ministrske izjave iz Punta del Este sestali zaradi odločitve o mednarodnem izvajanju rezultatov, vključno s časovnim razporedom začetka njihove veljavnosti.
Predstavniki se strinjajo, da je Sporazum WTO s podpisom ali kako drugače na voljo za sprejetje kot celota s strani vseh udeležencev v skladu z njegovim členom XIV. Sprejetje in začetek veljavnosti Plurilateralnega sporazuma, vključenega v Aneks 4 Sporazuma WTO urejajo določbe omenjenega Plurilateralnega trgovinskega sporazuma.
Pred sprejetjem Sporazuma WTO morajo udeleženci, ki niso pogodbene stranke Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, najprej zaključiti pogajanja za njihov pristop k Splošnemu sporazumu in postati njegove pogodbene stranke. Za udeležence, ki niso pogodbene stranke Splošnega sporazuma z datumom Sklepne listine, časovni okviri niso dokončni in se bodo naknadno dopolnili zaradi njihovega pristopa k Splošnemu sporazumu in sprejetja Sporazuma WTO.
Sklepna listina in njej priložena besedila se shranijo pri generalnem direktorju za POGODBENE STRANKE Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, ki vsakemu udeležencu nemudoma dostavi njeno overjeno kopijo.
V Marakešu, petnajstega aprila tisoč devetsto štiriindevetdesetega v enem izvirniku v angleškem, francoskem in španskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.
[Sežnam podpisov se vključi v kopigo pogodbe Sklepene listine podpisov]
SKLEP O UKREPIH V KORIST NAJMANJ RAZVITIH DRŽAV
MINISTRI,
ob priznavanju slabega stanja v najmanj razvitih državah in potrebe po zagotovitvi njihove udeležbe v svetovnem trgovinskem sistemu ter sprejetja nadaljnjih ukrepov za izboljšanje njihovih trgovinskih možnosti;
ob priznavanju posebnih potreb najmanj razvitih držav na področju dostopa do tržišča, pri čemer ostaja njihov prednostni dostop bistveno sredstvo za izboljšanje njihovih trgovinskih možnosti;
ob ponovni potrditvi njihove zavezanosti celovitemu izvajanju določb glede najmanj razvitih držav iz odstavkov 2(d), 6 in 8 Sklepa z dne 28. novembra 1979 o razločevalni in ugodnejši obravnavi, vzajemnosti in celovitejši udeleženosti držav v razvoju;
ob upoštevanju zavezanosti udeležencev v skladu z oddelkom B(vii) I. dela Ministrske izjave iz Punta del Este;
SKLENEJO, če v listinah, o katerih so se pogajali med urugvajskim krogom to že ni določeno, in ne glede na sprejetje teh listin, da se od najmanj razvitih držav, dokler ostajajo v tej kategoriji in upoštevajo splošna pravila v predhodno omenjenih listinah, zahteva le prevzem obveznosti in koncesij v obsegu, ki je skladen z njihovimi posameznimi razvojnimi, finančnimi in trgovinskimi potrebami ali upravnimi in institucionalnimi zmogljivostmi. Najmanj razvitim državam se 15. aprila 1994 odobri dodatno obdobje enega leta za predložitev njihovih časovnih okvirov v skladu s členom XI Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije.
SE STRINJAJO, DA SE:
hitro izvajanje vseh posebnih in razlikovalnih ukrepov, sprejetih v korist najmanj razvitih držav, vključno s tistimi, sprejetimi v okviru urugvajskega kroga, med drugim zagotavlja z rednimi preverjanji.
lahko v mogočem okviru koncesije za države z največjimi ugodnostmi (MFN) za carinske in necarinske ukrepe, dogovorjene na urugvajskem krogu glede proizvodov za izvoz v najmanj razvite države, izvajajo neodvisno, vnaprej in brez razporeditve po fazah. Upoštevala se bo nadaljnja izboljšava GSP in drugih projektov za proizvode posebnega interesa za izvoz v najmanj razvite države.
Za manj razvite države naj bi se pravila, določena v različnih sporazumih in listinah ter prehodnih določbah urugvajskega kroga, uporabljala na prilagodljiv in spodbuden način. V ta namen se v ustreznih svetih in odborih zagotavlja razumevajoča pozornost posebnim in spodbujajočim interesom, ki jih izražajo najmanj razvite države.
Pri uporabi uvoznih olajšav in drugih ukrepov, navedenih v odstavku 3(c) člena XXXVII Sporazuma GATT 1947 in ustrezne določbe Sporazuma GATT 1994, je treba zlasti upoštevati izvozne interese najmanj razvitih držav.
Najmanj razvitim državam se odobri znatno povečana tehnična pomoč pri razvoju, krepitvi in razvejanosti njihovih proizvodnih in izvoznih temeljev, kar se nanaša tudi na zadevne storitve, kot tudi pri pospeševanju trgovine, da bi jim omogočili kar največje možne koristi od liberaliziranega dostopa do trgov.
SE STRINJAJO, da bodo spremljale posebne potrebe najmanj razvitih držav in še naprej iskale možnost sprejetja pozitivnih ukrepov, ki omogočajo širitev trgovinskih možnosti v korist teh držav.
IZJAVA O PRISPEVANJU SVETOVNE TRGOVINSKE ORGANIZACIJE K DOSEGANJU VEČJE SKLADNOSTI PRI OBLIKOVANJU GLOBALNE GOSPODARSKE POLITIKE
1. Ministri priznavajo, da je globalizacija svetovnega gospodarstva pripeljala do vedno večjega medsebojnega učinkovanja med gospodarskimi politikami, ki jih vodijo posamezne države,vključno z medsebojnimi učinkovanji med strukturnimi, makroekonomskimi, trgovinskimi, finančnimi in razvojnimi vidiki oblikovanja gospodarske politike. Doseganje usklajenosti med temi politikami je predvsem naloga vlad na nacionalni ravni, vendar pa je na mednarodni ravni njihova skladnost pomembna in dragocena sestavina pri povečevanju učinkovitosti teh politik na nacionalni ravni. Sporazum, dosežen na urugvajskem krogu, dokazuje, da vse udeležene vlade priznavajo prispevek k liberalizaciji trgovinskih politik, ki lahko omogočajo zdravo rast in razvoj lastnih gospodarstev in svetovnega gospodarstva kot celote.
2. Uspešno delovanje na enem od področij gospodarske politike prispeva k napredku na drugih področjih. Večja stabilnost menjalnih tečajev, ki temelji na bolj urejenih osnovnih gospodarskih in finančnih pogojih, naj bi prispevala k širitvi trgovine, trajnostni rasti in razvoju ter k popravkom zunanjih neravnovesij. Obstaja tudi potreba po ustreznem in pravočasnem pretoku koncesijskih in nekoncesijskih finančnih in dejanskih investicijskih sredstev v države v razvoju in po nadaljnjih prizadevanjih za reševanje zadolženosti, da bi se na ta način pomagalo pri zagotavljanju gospodarske rasti in razvoja. Trgovinska liberalizacija predstavlja vedno bolj pomembno sestavino uspešnosti programov prilagajanja, ki se jih lotevajo mnoge države, pri čemer pogosto vključujejo znatne prehodne socialne stroške. Ministri se v tej zvezi zavedajo vloge Svetovne banke in IMF pri podpiranju prilagajanja trgovinski liberalizaciji, vključno s podporo neto uvoznicam hrane držav v razvoju, ki se soočajo s kratkoročnimi stroški kmetijskih trgovinskih reform.
3. Pozitiven izid urugvajskega kroga je velik prispevek bolj skladnim in združljivim mednarodnim gospodarskim politikam. Rezultati urugvajskega kroga zagotavljajo širitev dostopa do trga v korist vseh držav kot tudi okvir okrepljene večstranske trgovinske discipline. Prav tako zagotavljajo, da se bo trgovinska politika vodila bolj pregledno in ob večjem zavedanju koristi za domačo konkurenčnost ob odprtem trgovinskem okolju. Okrepljen večstranski trgovinski sistem, ki izhaja iz urugvajskega kroga, lahko omogoči boljši forum za liberalizacijo, prispeva k učinkovitejšemu nadzoru in zagotovi dosledno upoštevanje večstransko dogovorjenih pravil in discipline. Te izboljšave pomenijo, da ima lahko trgovinska politika v prihodnje pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju skladnosti globalnega vodenja gospodarske politike.
4. Vendar ministri priznavajo, da se težav, ki nastajajo zunaj trgovinskega področja, ne more odpraviti le z ukrepi, sprejetimi na trgovinskem področju. Slednje poudarja pomen prizadevanj za izboljšanje sestavin globalnega vodenja gospodarske politike zaradi dopolnitve učinkovitega izvajanja rezultatov, doseženih na urugvajskem krogu.
5. Medsebojne povezave med različnimi vidiki gospodarske politike terjajo, da mednarodne ustanove, ki so odgovorne za vsako od teh področij, vodijo dosledne in vzajemno spodbujevalno politike. Zaradi tega bi morala Svetovna trgovinska organizacija uveljavljati in razvijati sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, odgovornimi za monetarne in finančne zadeve, ter pri tem upoštevati pooblastilo, zahteve po zaupnosti in potrebno neodvisnost pri postopkih sprejemanja odločitev vsake ustanove in se izogibati vsiljevanju vladam sopogojnost ali dodatnih pogojev. Ministri nadalje pozivajo generalnega direktorja WTO, da skupaj z upravnim direktorjem Mednarodnega denarnega sklada in predsednikom Svetovne banke presodi posledice odgovornosti WTO za njeno sodelovanje z institucijami Bretton Woods, kot tudi morebitne oblike takšnega sodelovanje zaradi doseganja večje skladnosti pri vodenju globalne gospodarske politike.
SKLEP O NOTIFIKACIJSKIH POSTOPKIH
Ministri sklenejo priporočiti Ministrski konferenci sprejetje sklepa o izboljšanju in oceni spodaj določenih notifikacijskih postopkov.
ČLANICE,
v želji izboljšati delovanje notifikacijskih postopkov v skladu s Sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljevanju „Sporazum WTO“) in s tem prispevati k preglednosti trgovinskih politik članic in učinkovitosti nadzornih režimov, vzpostavljenih v ta namen;
ob sklicevanju na obveznosti v okviru Sporazuma WTO do objavljanja in notifikacije, vključno z obveznostmi, prevzetimi pod pogoji posebnih protokolov o pristopu, odpovedim in drugih sporazumov, ki so jih sklenile članice;
SE SPORAZUMEJO O NASLEDNJEM:
I. Splošna obveznost notifikacije
Članice potrjujejo svojo zavezanost obveznostim iz večstranskih trgovinskih sporazumov in, kjer je primerno, plurilateralnih trgovinskih sporazumov glede objavljanja in notifikacije.
Članice se sklicujejo na svoje obveznosti, določene v Dogovoru glede notifikacije, posvetovanja, reševanja sporov in nadzora, sprejetega 28. novembra 1979 (BISD 26S/210). Glede na njihovo obveznost iz tega dogovora glede notifikacije v kar največjem mogočem obsegu njihovo sprejetje trgovinskih ukrepov, ki vplivajo na delovanje GATT 1994, pri čemer takšna notifikacija ne posega v stališča glede doslednosti ukrepov ali njihovo relevantnost za pravice in obveznosti v okviru večstranskih trgovinskih sporazumov in, kjer je to primerno, plurilateralnih trgovinskih sporazumov, se članice strinjajo, da se bodo primerno ravnale po priloženem seznamu ukrepov. Članice se zaradi tega dogovorijo, da je uvedba ali prilagoditev takšnih ukrepov predmet zahtev po notifikaciji iz Dogovora 1979.
II. Osrednji register notifikacij
Osrednji register notifikacij se ustanovi pod pristojnostjo Sekretariata. Članice še naprej upoštevajo obstoječe postopke notifikacije Sekretariat pa zagotovi, da osrednji register evidentira takšne sestavine informacij o ukrepu članice kot njegov namen, obseg trgovine in zahtevo, v okviru katere je bil notificiran. Osrednji register navzkrižno preverja svoje evidence notifikacij članice in obveznost.
Osrednji register letno obvešča vsako članico o rednih notifikacijskih obveznostih, glede katerih se od članice pričakuje, da se bo na njih odzvala v teku naslednjega leta.
Osrednji register opozarja posamezne članice na redne notifikacijske obveznosti, ki so ostale neizpolnjene.
Informacije v osrednjem registru glede posameznih notifikacij so na zahtevo na voljo vsaki članici, ki je upravičena do prejema zadevne notifikacije.
III. Preverjanje notifikacijskih obveznosti in postopkov
Svet za blagovno menjavo bo preveril notifikacijske obveznosti in postopke v skladu z Aneksom 1A Sporazuma WTO. Preverjanje bo opravila delovna skupina, katere članstvo bo odprto za vse članice. Skupina se bo oblikovala takoj po datumu začetka veljavnosti Sporazuma WTO.
Obseg pristojnosti delovne skupine bo:
PRILOGA
OKVIRNI SEZNAM ( 214 )
Tarife (vključno z višino in obsegom tarifnih zavez, določbami GSP, stopnjami, ki se uporabljajo za članice območij proste trgovine/carinskih unij in drugimi preferenciali)
Carinske kvote in dodatne dajatve
Količinske omejitve, vključno s prostovoljnimi izvoznimi omejitvami in urejenimi ureditvami trženja, ki vplivajo na uvoz
Drugi netarifni ukrepi, kot so izdajanje dovoljenj in kombinatorne zahteve, variabilni prelevmani
Carinsko vrednotenje
Pravila o poreklu
Javna naročila
Tehnične ovire
Zaščitni ukrepi
Protidampinški ukrepi
Izravnalni ukrepi
Izvozne dajatve
Izvozne subvencije, davčne oprostitve in posebej ugodno financiranje izvoza
Območja proste trgovine, vključno s poroštveno predelovalno industrijo
Izvozne omejitve, vključno s prostovoljnimi izvoznimi omejitvami in urejenimi ureditvami trženja
Druga državna pomoč, vključno s subvencijami, davčnimi oprostitvami
Vloga državnih trgovinskih podjetij
Devizne kontrole glede uvoza in izvoza
Državno odobreni kompenzacijski posli
Katerikoli drugi ukrepi, ki jih zajemajo večstranski trgovinski sporazumi iz Aneksa 1A Sporazuma WTO.
IZJAVA O ODNOSIH SVETOVNE TRGOVINSKE ORGANIZACIJE Z MEDNARODNIM DENARNIM SKLADOM
MINISTRI,
ob ugotavljanju tesnih odnosov med POGODBENIMI STRANKAMI Sporazuma GATT 1947 in Mednarodnim denarnim skladom ter določb Sporazuma GATT 1947, ki ureja ta odnos, zlasti člen XV Sporazuma GATT 1947;
ob priznavanju želje udeležencev utemeljiti odnos Svetovne trgovinske organizacije z Mednarodnim denarnim skladom v zvezi s področji, ki jih zajemajo večstranski trgovinski sporazumi iz Priloge 1A Sporazuma WTO, v skladu z določbami, ki so urejale odnos POGODBENIH STRANK Sporazuma GATT 1947 z Mednarodnim denarnim skladom;
ponovno potrjujejo, da bo odnos Svetovne trgovinske organizacije z Mednarodnim denarnim skladom v zvezi s področji, ki jih zajemajo večstranski trgovinski sporazumi iz Priloge 1A Sporazuma WTO, temeljil na določbah, ki so urejale odnos POGODBENIH STRANK Sporazuma GATT 1947 z Mednarodnim denarnim skladom, razen če v Sklepni listini ni določeno drugače.
SKLEP O UKREPIH GLEDE MOREBITNIH NEGATIVNIH UČINKOV PROGRAMA REFORM ZA NAJMANJ RAZVITE DRŽAVE IN NETO UVOZNICE HRANE DRŽAV V RAZVOJU
1. Ministri priznavajo, da bo postopno izvajanje rezultatov urugvajskega kroga kot celote ustvarjalo vedno večje možnosti za širitev trgovine in gospodarsko rast v korist vseh udeležencev.
2. Ministri priznavajo, da bi lahko med izvajanjem programa reform, katerega cilj je večja liberalizacija trgovine v kmetijstvu, v najmanj razvitih državah in neto uvoznicah hrane državah v razvoju prišlo do negativnih učinkov v smislu zagotavljanja ustrezne preskrbe z osnovnimi živili iz zunanjih virov po razumnih rokih in pogojih, vključno s kratkoročnimi težavami pri financiranju običajne ravni komercialnega uvoza osnovnih živil.
3. Glede na to se ministri strinjajo vzpostaviti primerne mehanizme zaradi zagotovitve, da izvajanje rezultatov urugvajskega kroga glede trgovine v kmetijstvu ne bo negativno vplivalo na zagotavljanje pomoči v hrani na ravni, ki je zadostna za nadaljnje uresničevanje pomoči pri zadovoljevanju potreb po hrani v državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih državah in v neto uvoznicah hrane držav v razvoju. V ta namen se ministri dogovorijo:
da bodo preverili raven pomoči v hrani, ki ga občasno ugotavlja Odbor za pomoč v hrani v skladu s Konvencijo o pomoči v hrani 1986 in da bodo v ustreznem forumu začeli pogajanja o določitvi ravni prevzetih obveznosti glede pomoči v hrani, ki bo zadostna za zadovoljevanje legitimnih potreb držav v razvoju med izvajanjem programa reform;
da bodo sprejeli smernice in z njimi zagotovili, da se najmanj razvitim državam in neto uvoznicam hrane držav v razvoju naraščajoči delež osnovnih živil v celoti zagotovi v obliki nepovratne pomoči in/ali pod ustreznimi koncesijskimi pogoji v skladu s členom IV Konvencije o pomoči v hrani 1986;
da bodo v okviru svojih programov pomoči v celoti upoštevali potrebe po zagotavljanju tehnične in finančne pomoči najmanj razvitim državam in neto uvoznicam hrane držav v razvoju zaradi izboljšanja njihove kmetijske produktivnosti in infrastrukture.
4. Ministri nadalje soglašajo zagotoviti, da vsak sporazum, ki se nanaša na kmetijska izvozna posojila, ustrezno omogoča različno obravnavanje v korist najmanj razvitih držav in neto uvoznic hrane držav v razvoju.
5. Ministri priznavajo, da bi lahko kot posledica urugvajskega kroga v nekaterih državah v razvoju prišlo do kratkoročnih težav pri financiranju običajnih ravni komercialnih uvozov in da bi lahko te države izpolnjevale pogoje za črpanje sredstev mednarodnih finančnih ustanov v okviru obstoječih olajšav ali morebitnih na novo vzpostavljenih olajšav v smislu programov prilagajanja, da bi se lahko lotile reševanja takšnih finančnih težav. V tej zvezi so ministri seznanjeni z odstavkom 37 poročila generalnega direktorja POGODBENIM STRANKAM Sporazuma GATT 1947 o njegovih posvetovanjih z upravnim direktorjem Mednarodnega denarnega sklada in predsednikom Svetovne banke (MTN.GNG/NG14/W/35).
6. Določbe tega sklepa bodo predmet rednega preverjanja s strani Ministrske konference, izvajanje sklepa pa bo po potrebi spremljal Odbor za kmetijstvo.
SKLEP O NOTIFIKACIJI PRVE INTEGRACIJE V SKLADU S ČLENOM 2.6 SPORAZUMA O TEKSTILU IN OBLAČILIH
Ministri soglašajo, da udeleženci, ki ohranjajo omejitve v okviru odstavka 1 člena 2 Sporazuma o tekstilu in oblačilih, najkasneje do 1. oktobra 1994 sporočijo Sekretariatu GATT vse podrobnosti o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v skladu z odstavkom 6 člena 2 tega sporazuma. Sekretariat GATT te notifikacije kot informacijo nemudoma razpošlje drugim udeležencem. Notifikacije se za namene odstavka 21 člena 2 Sporazuma o tekstilu in oblačilih da na voljo nadzornemu organu za tekstil po njegovi vzpostavitvi.
SKLEP O PREDLAGANEM DOGOVORU GLEDE INFORMACIJSKEGA SISTEMA O STANDARDIH WTO-ISO
Ministri sklenejo priporočiti, da Sekretariat Svetovne trgovinske organizacije doseže dogovor z Mednarodno organizacijo za standardizacijo („ISO“) glede vzpostavitve informacijskega sistema, v okviru katerega:
člani Isonet posredujejo Informacijskemu centru ISO/IEC v Ženevi notifikacije iz odstavkov C in J Kodeksa o dobrih navadah za pripravo, sprejetje in uporabo standardov v aneksu 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini na način, ki je tam naveden;
v delovnih programih iz odstavka J se uporablja naslednji abecedno-številčni sistem klasifikacije:
sistem klasifikacije standardov, ki bi omogočal organom za standardizacijo dati vsakemu standardu, navedenemu v delovnem programu, abecedno-številčno navedbo vsebine;
stopenjski kodni sistem, ki bi omogočal organom za standardizacijo dati vsakemu standardu, navedenemu v delovnem programu, abecedno-številčno navedbo stopnje razvoja standarda; v ta namen bi bilo treba razlikovati najmanj pet stopenj razvoja: (1) stopnjo na kateri je bil sprejet sklep o razvoju standarda, vendar se tehnično delo še ni začelo; (2) stopnjo, na kateri se je tehnično delo začelo, vendar pa rok za predložitev pripomb še ni začel teči; (3) stopnjo, na kateri je rok za predložitev pripomb že začel teči, vendar se še ni zaključil; (4) stopnjo, na kateri se je rok za predložitev zaključil, vendar standard še ni bil sprejet; in (5) stopnjo, na kateri je bil standard sprejet.
sistem prepoznavanja, ki zajema vse mednarodne standarde in ki bi omogočal organom za standardizacijo dati vsakemu standardu, navedenemu v delovnem programu, abecedno-številčno navedbo mednarodnega standarda, uporabljenega kot podlago.
Informacijski center ISO/IEC Sekretariatu nemudoma posreduje kopije vseh notifikacij iz odstavka C Kodeksa o dobrih navadah;
Informacijski center ISO/IEC redno objavlja informacije, ki jih prejme v notifikacijah v skladu z odstavkoma C in J Kodeksa o dobrih navadah; ta publikacija, za katero se lahko zahteva zmerno plačilo, se da na voljo članom Isonet, preko Sekretariata pa članicam WTO.
SKLEP O PREVERJANJU PUBLIKACIJE INFORMACIJSKEGA CENTRA ISO/IEC
Ministri sklenejo, da v skladu z odstavkom 1 člena 13 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini v Aneksu 1A Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije Odbor za tehnične ovire v trgovini, ustanovljen v skladu z omenjenim sporazumom, brez poseganja v določbe o posvetovanju in reševanju sporov, vsaj enkrat letno preveri publikacijo, ki jo zagotavlja Informacijski center ISO/IEC o informacijah, prejetih v skladu s Kodeksom o dobrih navadah za pripravo, sprejetje in uporabo standardov v Aneksu 3 Sporazuma, da bi se članom omogočilo razpravljati o vseh vprašanjih, ki se nanašajo na uporabo omenjenega kodeksa.
Zaradi lažje razprave zagotovi Sekretariat članski seznam vseh organov za standardizacijo, ki so kodeks sprejeli, kot tudi seznam tistih organov za standardizacijo, ki so kodeks sprejeli ali od njega odstopili pred predhodnim preverjanjem.
Sekretariat članom prav tako nemudoma razpošlje kopije notifikacij, ki jih prejme od Informacijskega centra ISO/IEC.
SKLEP O PREPREČEVANJU IZOGIBANJA
MINISTRI,
ob ugotovitvi, da je bil problem izogibanja protidampinškim ukrepom del pogajanj pred sprejetjem Sporazuma o izvajanju člena VI Sporazuma GATT 1994 in da se pogajalci niso mogli sporazumeti o določenem besedilu,
ob zavedanju zaželenosti čim prejšnje uporabnosti enotnih pravil na tem področju,
sklenejo prenesti to vprašanje na Odbor za protidampinško ravnanje, ustanovljenim v skladu s tem sporazumom, v sklepanje.
SKLEP O PREVERJANJU ČLENA 17.6 SPORAZUMA O IZVAJANJU ČLENA VI SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994
Ministri sklenejo naslednje:
Standard preverjanja v okviru odstavka 6 člena 17 Sporazuma o izvajanju člena VI Sporazuma GATT 1994 se preveri po triletnem obdobju, da bi se ugotovilo, ali je zadosten za splošno uporabo.
IZJAVA O REŠEVANJU SPOROV V SKLADU S SPORAZUMOM O IZVAJANJU ČLENA VI SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI 1994 ALI DELA V SPORAZUMA O SUBVENCIJAH IN IZRAVNALNIH UKREPIH
Ministri ob upoštevanju reševanja sporov v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VI Sporazuma GATT 1994 ali dela V Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih priznavajo potrebo po doslednem reševanju sporov, ki izhajajo iz protidampinških in izravnalnih carinskih ukrepov.
SKLEP GLEDE PRIMEROV, PRI KATERIH IMAJO CARINSKE UPRAVE RAZLOGE ZA DVOM V RESNIČNOST ALI NATANČNOST DEKLARIRANE VREDNOSTI
Ministri pozivajo Odbor za carinsko vrednotenje, ustanovljen v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Sporazuma GATT 1994, da sprejme naslednji sklep:
ODBOR ZA CARINSKO VREDNOTENJE,
ob ponovni potrditvi, da je transakcijska vrednost prednostna osnova carinskega vrednotenja v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Sporazuma GATT 1994 (v nadaljevanju „Sporazum“);
ob priznavanju, da se mora carinska uprava morebiti ukvarjati s primeri, pri katerih ima razlog za dvom v resničnost ali natančnost podatkov ali dokumentov, predloženih s strani trgovcev kot dopolnilo deklarirani vrednosti;
ob poudarjanju, da pri tem carinska uprava ne bi smela posegati v zakonite poslovne interese trgovcev;
ob upoštevanju člena 17 Sporazuma, odstavka 6 Aneksa III k Sporazumu in ustreznih sklepov Tehničnega odbora za carinsko vrednotenje;
SKLENE NASLEDNJE:
1. Če ima carinska uprava po predložitvi deklaracije razlog za dvom v resničnost ali natančnost podatkov ali dokumentov kot dopolnilo tej deklaraciji, lahko carinska uprava od uvoznika zahteva zagotovitev dodatne obrazložitve, vključno z dokumenti ali drugimi dokazili, ki kažejo, da predstavlja deklarirana vrednost dejansko plačani ali plačljivi skupni znesek za uvoženo blago, prilagojen v skladu z določbami člena 8. Če ima carinska uprava po prejemu dodatnih informacij ali ob pomanjkanju odgovora še vedno upravičene dvome glede resničnosti ali natančnosti deklarirane vrednosti, se lahko ob upoštevanju določb člena 11 šteje, da se carinske vrednosti ne more določiti v skladu z določbami člena 1. Pred sprejetjem dokončnega sklepa sporoči carinska uprava, na zahtevo v pisni obliki, uvozniku njene razloge za dvom v resničnost ali natančnost predloženih podatkov ali dokumentov, uvozniku pa se da na voljo primerna možnost za odgovor. Po sprejetju končne odločitve carinska uprava uvozniku pisno posreduje svoj sklep in razlog zanj.
2. Pri uporabi Sporazuma je v celoti primerno, da en član pomaga drugemu članu pod vzajemno dogovorjenimi pogoji.
SKLEP O BESEDILIH, KI SE NANAŠAJO NA NAJNIŽJE VREDNOSTI IN UVOZ IZKLJUČNIH ZASTOPNIKOV, IZKLJUČNIH DISTRIBUTERJEV IN IZKLJUČNIH KONCESIONARJEV
Ministri so sklenili, da predložijo v sprejetje Odboru za carinsko vrednotenje, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o izvajanju člena VII GATT 1994, naslednja besedila.
I
Kadar država v razvoju izrazi pridržek o ohranitvi uradno določenih najnižjih vrednosti pod pogoji odstavka 2 Priloge III in pokaže dober namen, Odbor z razumevanjem preuči zahtevo po pridržku.
Če je pridržek sprejet, pogoji iz odstavka 2 Priloge III v celoti upoštevajo razvojne, finančne in trgovinske potrebe zadevne države v razvoju.
II
1. Številne države v razvoju so zaskrbljene, da pri vrednotenju uvoza izključnih zastopnikov, izključnih distributerjev in izključnih koncesionarjev lahko nastanejo problemi. V skladu z odstavkom 1 člena 20 imajo članice države v razvoju obdobje odloga do pet let pred uporabo Sporazuma. V tem okviru bi lahko članice države v razvoju, ki izkoristijo to določbo, uporabile to obdobje za izvedbo ustreznih študij in za sprejetje drugih ukrepov, potrebnih za omogočanje uporabe.
2. Glede na to Odbor priporoča, da Svet za carinsko sodelovanje pomaga članicam državam v razvoju v skladu z določbami Priloge II oblikovati in izvesti študije na področjih, ki so opredeljena kot potencialno problematična področja, vključno s tistimi, ki se nanašajo na uvoz s strani izključnih zastopnikov, izključnih distributerjev in izključnih koncesionarjev.
SKLEP O INSTITUCIONALNIH UREDITVAH ZA SPLOŠNI SPORAZUM O TRGOVINI S STORITVAMI
Ministri so sklenili priporočiti Svetu za trgovino s storitvami, da na svojem prvem zasedanju sprejme sklep o pomožnih telesih, ki so navedeni v nadaljevanju.
SVET ZA TRGOVINO S STORITVAMI JE,
v skladu s členom XXIV z namenom omogočiti delovanje in razvijati cilje Splošnega Sporazuma o trgovini s storitvami,
SKLENIL:
1. Vsa pomožna telesa, ki jih lahko ustanovi Svet, poročajo Svetu enkrat na leto ali pa pogosteje, če je potrebno. Vsako tako telo sestavi svoj poslovnik in lahko ustanovi svoja lastna pomožna telesa, če je to primerno.
2. Vsi sektorski odbori izvajajo odgovornosti, ki jih jim je dodelil Svet, in omogočijo članicam, da se posvetujejo o vseh zadevah v zvezi s trgovino s storitvami v zadevnem sektorju in izvajanju sektorske priloge, na katero se nanaša. Takšne odgovornosti vključujejo:
stalno pregledovanje in nadzor nad uporabo Sporazuma v zvezi z zadevnim sektorjem;
oblikovanje predlogov ali priporočil za obravnavo Sveta v zvezi z vsemi zadevami, ki se nanašajo na trgovino v zadevnem sektorju;
če obstaja priloga, ki se nanaša na sektor, preučitev predlogov za spremembo te sektorske priloge in dajanje ustreznih priporočil Svetu;
vzpostavljanje foruma za tehnične razprave, izvajanje študij o ukrepih članic in izvajanje preiskav vseh drugih tehničnih zadev, ki vplivajo na trgovino s storitvami v zadevnem sektorju;
zagotavljanje tehnične pomoči članicam državam v razvoju in državam v razvoju, ki se pogajajo o pristopu k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije glede uporabe obveznosti ali drugih zadev, ki vplivajo na trgovino s storitvami v zadevnem sektorju; in
sodelovanje s katerimkoli drugim pomožnim telesom, ustanovljenim na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, ali mednarodnimi organizacijami, ki delujejo v kateremkoli zadevnem sektorju.
3. Ustanovi se Odbor za trgovino s finančnimi storitvami, ki bo imel odgovornosti, navedene v odstavku 2.
SKLEP O NEKATERIH POSTOPKIH REŠEVANJA SPOROV ZA SPLOŠNI SPORAZUM O TRGOVINI S STORITVAMI
Ministri so sklenili priporočiti Svetu za trgovino s storitvami, da na svojem prvem zasedanju sprejme v nadaljevanju navedeni sklep.
SVET ZA TRGOVINO S STORITVAMI JE,
ob upoštevanju posebnega značaja obveznosti in posebnih obvez Sporazuma in trgovine s storitvami glede reševanja sporov na podlagi členov XXII in XXIII,
SKLENIL:
1. Sestavi se register članov Sveta za pomoč pri izbiri članov Sveta.
2. V ta namen lahko člani predlagajo imena posameznikov, ki imajo kvalifikacije iz člena 3, za vključitev v register, in predložijo življenjepis svojih kvalifikacij, vključno z navedbo strokovnega znanja iz posameznega sektorja, če je primerno.
3. Sveti bodo sestavljeni iz visoko usposobljenih vladnih in/ali nevladnih posameznikov, ki imajo izkušnje iz zadev v zvezi s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami in/ali trgovino s storitvami, vključno s povezanimi regulativnimi zadevami. Člani Sveta delujejo v lastnem imenu, ne pa kot vladni predstavniki ali predstavniki kakšne organizacije.
4. Sveti za spore v zvezi s sektorskimi zadevami imajo potrebna strokovna znanja, pomembna za posebne storitvene sektorje, na katere se nanaša spor.
5. Sekretariat vodi register in razvija postopke za njegovo upravljanje v posvetovanju s predsednikom Sveta.
SKLEP O TRGOVINI S STORITVAMI IN OKOLJU
Ministri so sklenili priporočiti Svetu za trgovino s storitvami, da na svojem prvem zasedanju sprejme v nadaljevanju navedeni sklep.
SVET ZA TRGOVINO S STORITVAMI JE –
ob priznavanju, da so ukrepi, potrebni za varstvo okolja, lahko v nasprotju z določbami Sporazuma, in
ob upoštevanju, da zaradi značilnosti ukrepov, potrebnih za varstvo okolja, da imajo za svoj cilj zaščito človeškega, živalskega ali rastlinskega življenja ali zdravja, ni jasno, ali je treba zagotoviti več, kot pa je vsebovano v odstavku (b) člena XIV –
SKLENIL:
1. Da bi ugotovili, ali je za upoštevanje takih ukrepov potrebno spremeniti člen XIV Sporazuma, je treba zahtevati od Odbora za trgovino in okolje, da preuči in poroča, z morebitnimi priporočili, o razmerju med storitvami, trgovino in okoljem, vključno z vprašanjem trajnostnega razvoja. Odbor tudi preuči primernost medvladnih sporazumov o okolju in njihovo razmerje do Sporazuma.
2. Odbor poroča o rezultatih dela na prvem dvoletnem zasedanju ministrske konference po začetku veljavnosti Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije.
SKLEP O POGAJANJIH V ZVEZI Z GIBANJEM FIZIČNIH OSEB,
MINISTRI,
ob upoštevanju obvez, ki izhajajo iz urugvajskega kroga pogajanj o gibanju fizičnih oseb z namenom zagotavljanja storitev;
ob upoštevanju ciljev Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, vključno z naraščajočim sodelovanjem držav v razvoju v trgovini s storitvami in povečevanjem njihovega izvoza storitev;
ob spoznanju pomembnosti doseganja višjih ravni obvez v zvezi z gibanjem fizičnih oseb, da bi zagotovili ravnovesje ugodnosti na podlagi Splošnega sporazuma trgovine s storitvami;
SO SKLENILI:
1. Pogajanja o nadaljnji liberalizaciji gibanja fizičnih oseb z namenom zagotavljanja storitev se nadaljujejo po zaključku urugvajskega kroga, da bi omogočili doseganje višjih ravni obvez s strani udeležencev na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami.
2. A Za izvedbo pogajanj je ustanovljena pogajalska skupina za gibanje fizičnih oseb. Skupina določi svoje lastne postopke in redno poroča Svetu za trgovino s storitvami.
3. Pogajalska skupina ima svoje prvo pogajalsko zasedanje najkasneje 16. maja 1994. Ta pogajanja zaključi in sestavi končno poročilo najkasneje šest mesecev po začetku veljavnosti Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije.
4. Obveze, ki izhajajo iz teh pogajanj, se zapišejo v liste specifičnih obvez članic.
SKLEP O FINANČNIH STORITVAH
MINISTRI,
ob upoštevanju, da obveze, zapisane v listah s strani udeležencev za finančne storitve ob zaključku urugvajskega kroga, začnejo veljati na podlagi MFN istočasno kot Sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu „Sporazum o WTO“),
SO SKLENILI:
1. Ob zaključku obdobja, ki se izteče najkasneje šest mesecev po datumu začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, lahko članice izboljšajo, spremenijo ali umaknejo vse ali del svojih obvez v tem sektorju, ne da bi ponudile nadomestilo, ne glede na določbe člena XXI Splošnega Sporazuma o trgovini s storitvami. Istočasno članice dokončno oblikujejo svoja stališča v zvezi z izjemami MFN v tem sektorju, ne glede na določbe priloge v zvezi z izjemami člena II. Od začetka veljavnosti Sporazuma o WTO in do konca prej navedenega obdobja se ne bodo uporabljale izjeme, naštete v prilogi v zvezi z izjemami člena II, ki so odvisne od ravni obvez, ki so jih prevzeli drugi udeleženci ali od izjem drugih udeležencev.
2. Odbor za trgovino s finančnimi storitvami spremlja napredek vseh pogajanj, ki potekajo pod pogoji tega sklepa, in o tem poroča Svetu za trgovino s storitvami najkasneje štiri mesece po začetku veljavnosti Sporazuma o WTO.
SKLEP O POGAJANJIH O STORITVAH POMORSKEGA PREVOZA
MINISTRI,
ob upoštevanju, da obveze, ki jih zapišejo v liste udeleženci za storitve pomorskega prevoza ob zaključku urugvajskega kroga, začnejo veljati na podlagi MFN istočasno kot Sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu „Sporazum o WTO“),
SO SKLENILI:
1. Pogajanja se v sektorju storitev pomorskega prevoza začnejo prostovoljno v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami. Pogajanja bodo po obsegu celovita in bodo namenjena obvezam v mednarodnem pomorskem prevozu, pomožnim storitvam in dostopu do in uporabi pristaniških zmogljivosti, ter bodo vodila do odprave omejitev v določenem časovnem okviru.
2. Za izvedbo teh nalog in pooblastil se ustanovi Pogajalska skupina za storitve pomorskega prevoza (v nadaljnjem besedilu „NGMTS“). NGMTS redno poroča o napredku teh pogajanj.
3. Pogajanja v NGMTS so odprta za vse vlade in Evropske skupnosti, ki objavijo svojo namero o sodelovanju. Do sedaj so svojo namero o sodelovanju v pogajanjih objavile naslednje države:
Argentina, Kanada, Evropske skupnosti in njihove države članice, Finska, Hongkong, Islandija, Indonezija, Koreja, Malezija, Mehika, Nova Zelandija, Norveška, Filipini, Poljska, Romunija, Singapur, Švedska, Švica, Tajska, Turčija, Združene države.
Nadaljnja obvestila glede namere o sodelovanju se naslovijo na depozitarja Sporazuma o WTO.
4. NGMTS ima svoje prvo pogajalsko zasedanje najkasneje 16. maja 1994. Najkasneje junija 1996 zaključi ta pogajanja in sestavi končno poročilo. Končno poročilo NGMTS vključuje datum za izvedbo rezultatov teh pogajanj.
5. Do zaključka pogajanj je uporaba člena II in odstavkov 1 in 2 priloge v zvezi z izjemami člena II za ta sektor začasno ustavljena in ni treba navesti izjem MFN. Ob zaključku pogajanj lahko članice izboljšajo, spremenijo ali umaknejo katerekoli obveze v tem sektorju, sprejete med urugvajskim krogom, ne da bi ponudile nadomestilo, ne glede na določbe člena XXI Sporazuma. Istočasno članice dokončno oblikujejo svoja stališča v zvezi z izjemami MFN v tem sektorju, ne glede na določbe priloge v zvezi z izjemami člena II. Če pogajanja ne bi uspela, se Svet za trgovino s storitvami odloči, ali bo nadaljeval pogajanja v skladu s tem pooblastilom.
6. Vse obveze, ki izhajajo iz pogajanj, vključno z datumom začetka njihove veljavnosti, se zapišejo na liste obvez, ki so priložene Splošnemu sporazumu o trgovini s storitvami, ob upoštevanju vseh določb Sporazuma.
7. Razume se, da udeleženci od tega trenutka do datuma uveljavitve, ki se določi na podlagi odstavka 4, ne uporabljajo nobenega od ukrepov, ki vplivajo na trgovino s storitvami pomorskega prevoza, razen kot odgovor na ukrepe, ki jih uporabijo druge države in z namenom ohranjati ali izboljšati svobodo zagotavljanja storitev pomorskega prevoza in tudi ne v taki obliki, ki bi izboljšala njihovo pogajalsko izhodišče in vpliv.
8. Izvajanje odstavka 7 je zavezano nadzoru v NGMTS. Vsak udeleženec lahko opozori NGMTS na kakršnokoli delovanje ali opustitev delovanja, za katerega meni, da je pomembno za izpolnitev odstavka 7. Taka obvestila se štejejo za predložena NGMTS, ko jih prejme Sekretariat.
SKLEP O POGAJANJIH O OSNOVNIH TELEKOMUNIKACIJSKIH STORITVAH
MINISTRI SO SKLENILI:
1. Pogajanja se začnejo na prostovoljni podlagi z namenom progresivne liberalizacije trgovine s telekomunikacijskimi prenosnimi omrežji in storitvami (v nadaljnjem besedilu „osnovne telekomunikacijske storitve“) v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami.
2. Brez poseganja v njihov rezultat so pogajanja po obsegu celovita in nobena osnovna telekomunikacijska storitev ni vnaprej izključena.
3. Za izvedbo teh nalog in pooblastil se ustanovi Pogajalska skupina za osnovne telekomunikacijske storitve (v nadaljnjem besedilu „NGBT“). NGBT redno poroča o napredku teh pogajanj.
4. Pogajanja v NGBT so odprta za vse vlade in Evropske skupnosti, ki objavijo svojo namero o sodelovanju. Do sedaj so svojo namero o sodelovanju v pogajanjih objavile naslednje države:
Avstralija, Avstrija, Kanada, Čile, Ciper, Evropske skupnosti in njihove države članice, Finska, Hongkong, Madžarska, Japonska, Koreja, Mehika, Nova Zelandija, Norveška, Slovaška republika, Švedska, Švica, Turčija, Združene države.
Nadaljnja obvestila glede namere o sodelovanju se naslovijo na depozitarja Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije.
5. NGBT ima svoje prvo pogajalsko zasedanje najkasneje 16. maja 1994. Ta pogajanja zaključi in sestavi končno poročilo najkasneje do 30. aprila 1996. Končno poročilo NGBT vključuje datum za izvedbo rezultatov teh pogajanj.
6. Vse obveze, ki izhajajo iz pogajanj, vključno z datumom začetka njihove veljavnosti, se zapišejo na liste obvez, ki so priložene Splošnemu sporazumu o trgovini s storitvami, ob upoštevanju vseh določb Sporazuma.
7. Razume se, da udeleženci od tega trenutka do datuma uveljavitve, ki se določi na podlagi odstavka 5, ne uporabljajo nobenega od ukrepov, ki vplivajo na trgovino z osnovnimi telekomunikacijskimi storitvami v taki obliki, ki bi izboljšala njihovo pogajalsko izhodišče in vpliv. Razume se, da ta določba ne preprečuje uresničevanja trgovinskih in vladnih ureditev v zvezi zagotavljanjem osnovnih telekomunikacijskih storitev.
8. Izvajanje odstavka 7 je zavezano nadzoru v NGBT. Vsak udeleženec lahko opozori NGBT na kakršnokoli delovanje ali opustitev delovanja, za katerega meni, da je pomembno za izpolnitev odstavka 7. Taka obvestila se štejejo za predložena NGBT, ko jih prejme Sekretariat.
SKLEP O STROKOVNIH STORITVAH
Ministri so sklenili priporočiti Svetu za trgovino s storitvami, da na svojem prvem zasedanju sprejme v nadaljevanju navedeni sklep.
SVET ZA TRGOVINO S STORITVAMI JE –
ob priznavanju vpliva zakonodajnih ukrepov v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami, tehničnimi standardi in izdajanjem dovoljenj za povečevanje trgovine s strokovnimi storitvami;
v želji po uvedbi mnogostranskih pravil z namenom zagotoviti, da ob sprejemanju specifičnih obvez taki zakonodajni ukrepi ne predstavljajo nepotrebnih ovir za zagotavljanje strokovnih storitev –
SKLENIL:
1. Delovni program, predviden v odstavku 4 člena VI o notranjih predpisih, je treba začeti takoj izvajati. V ta namen se ustanovi Delovna skupina za strokovne storitve, da bi preučila in poročala, skupaj s priporočili, o potrebnih pravilih za zagotovitev, da ukrepi v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi in zahtevami za pridobitev dovoljenja na področju strokovnih storitev ne predstavljajo nepotrebnih ovir za trgovino.
2. Delovna skupina prednostno pripravi priporočila za izdelavo mnogostranskih pravil v računovodskem sektorju za uveljavitev specifičnih obvez. Pri pripravi teh priporočil se delovna skupina osredotoči na:
razvijanje mnogostranskih pravil v zvezi z dostopom na trg za zagotovitev, da notranje zakonodajne zahteve: (i) temeljijo na objektivnih in prevoznih merilih, kot sta sposobnost in zmožnost opraviti storitev; (ii) ne pomenijo večjega bremena, kot je to potrebno za zagotovitev kakovosti storitve, s tem pa omogočajo učinkovito liberalizacijo knjigovodskih storitev;
uporabo mednarodnih standardov in pri tem spodbuja sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot je opredeljeno v odstavku 5(b) člena VI za polno uveljavitev odstavka 5 člena VII;
omogočanje učinkovite uporabe odstavka 6 člena VI Sporazuma s postavljanjem smernic za priznavanje kvalifikacij.
Pri pripravi teh pravil delovna skupina upošteva pomembnost vladnih in nevladnih organov, ki urejajo strokovne storitve.
SKLEP O UPORABI IN PREGLEDU DOGOVORA O PRAVILIH IN POSTOPKIH ZA REŠEVANJE SPOROV
MINISTRI,
OB SKLICEVANJU na Sklep z dne 22. februarja 1994, da obstoječa pravila in postopki GATT 1947 na področju reševanja sporov ostanejo v veljavi do datuma začetka veljavnosti Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije,
VABIJO ustrezne Svete in Odbore k odločitvi, da delujejo še naprej zaradi obravnavanja vseh sporov, za katere je bila podana zahteva po posvetovanju pred navedenim datumom;
VABIJO ministrsko konferenco, da opravi celovit pregled pravil in postopkov za reševanje sporov v okviru Svetovne trgovinske organizacije v roku štirih let po začetku veljavnosti Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, in da na svojem prvem zasedanju po zaključku pregleda odloči, ali bo ohranila, spremenila ali ukinila taka pravila in postopke za reševanje sporov.
DOGOVOR O OBVEZAH PRI FINANČNIH STORITVAH
Udeleženci urugvajskega kroga so lahko sprejeli specifične obveze glede finančnih storitev po Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) na podlagi pristopa, ki je drugačen od tistega, ki ga zajemajo določbe dela III Sporazuma. Dogovorjeno je bilo, da se ta pristop lahko uporablja ob upoštevanju naslednjega dogovora:
da ni v nasprotju z določbami Sporazuma;
da ne posega v pravico katerekoli članice, da svoje specifične obveze vključi na listo obvez v skladu s pristopom na podlagi dela III Sporazuma;
da se izhajajoče specifične obveze uporabljajo na podlagi načela države z največjimi ugodnostmi;
da ne posega v stopnjo liberalizacije, za katero se je članica obvezala po tem sporazumu.
Zainteresirane članice so na podlagi pogajanj in ob upoštevanju pogojev in kvalifikacij, kjer so te navedene, zapisale v svojo listo obvez specifične obveze v skladu s spodaj navedenim pristopom.
A. Mirovanje
Vsi pogoji, omejitve in kvalifikacije za spodaj navedene obveze so omejene na obstoječe neusklajene ukrepe.
B. Dostop na trg
Monopolne pravice
Poleg člena VIII Sporazuma se uporabljajo naslednje:
Vsaka članica uvrsti na svojo listo obvez, ki se nanaša na finančne storitve, obstoječe monopolne pravice in si jih prizadeva ukiniti ali zmanjšati njihov obseg. Ne glede na pododstavek 1(b) Priloge o finančnih storitvah, se ta odstavek uporablja za dejavnosti iz pododstavka 1(b)(iii) Priloge.
Finančne storitve, ki jih kupijo javni subjekti
Ne glede na člen XIII Sporazuma vsaka članica zagotovi, da so izvajalci finančnih storitev katerekoli druge članice, ustanovljene na njenem ozemlju, deležni obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi in nacionalne obravnave v zvezi z nakupom ali pridobitvijo finančnih storitev s strani javnih subjektov članice na njenem ozemlju.
Čezmejna trgovina
Vsaka članica dovoli nerezidenčnim izvajalcem finančnih storitev, da kot glavne storitve, prek posrednika ali kot posrednik in pod pogoji, ki priznavajo nacionalno obravnavo, zagotavljajo naslednje storitve:
zavarovanje tveganj v zvezi z:
pomorskim prevozom in komercialnim zračnim prevozom ter lansiranjem vesoljskih plovil in tovora, ki ga prevažajo (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: prevažano blago, prevozno sredstvo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; in
blago v mednarodnem tranzitu;
pozavarovanje in retrocesijo ter pomožne zavarovalne storitve, kot so navedene v pododstavku 5(a)(iv) Priloge;
zagotavljanje in prenos finančnih informacij in obdelava finančnih podatkov, kot je navedeno v pododstavku 5(a)(xv) Priloge ter svetovalne in druge pomožne storitve, razen posredništva, v zvezi z bančništvom in drugimi finančnimi storitvami, kot so navedene v pododstavku 5(a)(xvi) Priloge.
Vsaka članica svojim rezidentom dovoli nakup finančnih storitev na ozemlju katerekoli druge članice, ki so navedene v:
pododstavku (3)(a);
pododstavku (3)(b); in
pododstavkih 5(a)(v) do (xvi) Priloge.
Tržna prisotnost
Vsaka članica izvajalcem finančnih storitev iz katerekoli druge članice prizna pravico do ustanavljanja ali širjenja na njenem ozemlju, vključno s tržno prisotnostjo s pridobitvijo obstoječih podjetij.
Članica lahko določi pogoje in postopke za izdajo dovoljenja za ustanovitev in širitev tržne prisotnosti, če se s tem ne izogne obveznosti članice na podlagi odstavka 5 in če je to v skladu z drugimi obveznostmi iz tega sporazuma.
Nove finančne storitve
Članica izvajalcem finančnih storitev katerekoli druge članice, ki ima sedež na njenem ozemlju, dovoli, da na njenem ozemlju nudijo nove finančne storitve.
Prenos informacij in obdelava informacij
Nobena članica ne sme sprejeti ukrepov, ki preprečujejo prenos informacij ali obdelavo finančnih informacij, vključno z elektronskim prenosom podatkov, ali ki ob upoštevanju uvoznih pravil v skladu z mednarodnimi sporazumi preprečujejo prenos opreme, kadar so taki prenosi informacij, obdelava finančnih informacij ali prenosi opreme potrebni za opravljanje običajnih poslov izvajalca finančne storitve. Ta odstavek z ničemer ne omejuje pravice članice, da varuje osebne podatke, posameznikovo zasebnost in zaupnost dokumentacije in računov posameznikov, kolikor se taka pravica ne uporablja za izogibanje določbam Sporazuma.
Začasni vstop osebja
Vsaka članica dovoli začasni vstop na svoje ozemlje naslednjemu osebju izvajalca finančnih storitev katerekoli članice, ki ustanavlja ali je ustanovil tržno prisotnost na ozemlju članice:
višjim vodstvenim uslužbencem, ki imajo zaščitene informacije bistvenega pomena za ustanovitev, nadzor in izvajanje storitev izvajalca finančnih storitev; in
strokovnjakom za storitve, ki jih zagotavlja izvajalec finančnih storitev.
Vsaka članica ob upoštevanju razpoložljivosti usposobljenih uslužbencev na svojem ozemlju dovoli začasni vstop na svoje ozemlje naslednjim uslužbencem, povezanim s tržno prisotnostjo izvajalca finančnih storitev katerekoli druge članice:
strokovnjakom izvajalca finančnih storitev za računalniške storitve, telekomunikacijske storitve in račune; in
aktuarskim in pravnim strokovnjakom.
Nediskriminacijski ukrepi
Vsaka članica si prizadeva odstraniti ali omejiti vse večje negativne učinke na izvajalce finančnih storitev katerekoli druge članice:
nediskriminacijskih ukrepov, ki preprečujejo izvajalcem finančnih storitev, da bi na ozemlju članice v obliki, ki jo določi članica, zagotavljali vse finančne storitve, ki jih dovoljuje članica;
nediskriminacijskih ukrepov, ki omejujejo širitev dejavnosti izvajalcev finančnih storitev na celotno ozemlje članice;
ukrepov članice, če taka članica uporablja enake ukrepe za zagotavljanje bančnih storitev in storitev, povezanih z vrednostnimi papirji, in izvajalec finančnih storitev koncentrira svoje dejavnosti na zagotavljanje storitev v zvezi z vrednostnimi papirji; in
drugih ukrepov, ki kljub spoštovanju določb Sporazuma negativno vplivajo na možnosti izvajalca finančnih storitev katerekoli druge članice, da deluje, da je konkurenčen ali da vstopi na trg članice;
pod pogojem, da noben ukrep, sprejet na podlagi tega odstavka, ne bi nepošteno zapostavljal izvajalcev finančnih storitev članice, ki je sprejela takšne ukrepe.
Članica si v zvezi z nediskriminacijskimi ukrepi, navedenimi v pododstavkih 10(a) in (b), prizadeva, da ne bi omejila sedanje ravni tržnih priložnosti niti ugodnosti, ki jih že uživajo izvajalci finančnih storitev vseh drugih članic kot skupina na ozemlju članice, pod pogojem, da ta obveza ne povzroči nepoštenega zapostavljanja izvajalcev finančnih storitev članice, ki uporablja take ukrepe.
C. Nacionalna obravnava
Vsaka članica pod pogoji, ki priznavajo nacionalno obravnavo, odobri izvajalcem finančnih storitev katerekoli druge članice, ustanovljenim na njenem ozemlju, dostop do plačilnih in klirinških sistemov, ki jih upravljajo javni subjekti, in do uradnih mehanizmov financiranja in refinanciranja, ki so na voljo pri normalnem izvajanju rednega poslovanja. Namen tega odstavka ni priznati dostop do mehanizmov centralnih bank, ki refinancirajo posojila poslovnim bankam v članici.
Če članica zahteva članstvo ali sodelovanje ali dostop do samoregulativnega organa, terminskega trga ali borze ali trga ali borze za vrednostne papirje, klirinške agencije, ali katere koli druge organizacije ali združenja, da lahko izvajalci finančnih storitev katerekoli druge članice zagotavljajo finančne storitve na enaki osnovi kot izvajalci finančnih storitev članice, ali če članica preko takšnih subjektov neposredno ali posredno zagotavlja prednosti ali ugodnosti pri zagotavljanju finančnih storitev, članica zagotovi, da ti subjekti izvajalcem finančnih storitev katerekoli druge članice, ki so rezidenti na njenem ozemlju, priznajo nacionalno obravnavo.
D. Opredelitve
Pri tem pristopu:
Nerezidenčni izvajalec finančnih storitev je izvajalec finančnih storitev članice, ki zagotavlja finančne storitve na ozemlju druge članice iz ustanove, ki se nahaja na ozemlju druge članice, ne glede na to, ali ima tak izvajalec finančnih storitev tržno prisotnost na ozemlju članice, v kateri se finančna storitev zagotavlja, ali ne.
„Tržna prisotnost“ pomeni podjetje na ozemlju članice za zagotavljanje finančnih storitev in zajema hčerinske družbe, skupna podjetja, partnerstva, samostojne podjetnike, franšizne dejavnosti, podružnice, agencije, predstavniška podjetja ali druge organizacije v popolni ali delni lasti.
Nova finančna storitev pomeni storitev finančne narave, vključno s storitvami, povezanimi z obstoječimi in novimi izdelki ali načini, na katere se izdelek dobavi, ki je ne zagotavlja noben izvajalec finančnih storitev na ozemlju posamezne članice, temveč se izvaja na ozemlju druge članice.
PRÍLOHA 4
SPORAZUM O JAVNIH NAROČILIH
POGODBENICE TEGA SPORAZUMA (v nadaljnjem besedilu „pogodbenice“) SE
OB SPOZNANJU potrebe po učinkovitem večstranskem okviru pravic in obveznosti v zvezi z zakoni, predpisi, postopki in praksami za javna naročila zaradi doseganja večje liberalizacije in razširitve svetovne trgovine ter izboljšanja mednarodnega okvira za svetovno trgovino;
OB SPOZNANJU, da zakonov, predpisov, postopkov in prakse za javna naročila ne bi smeli pripravljati, sprejemati ali uporabljati za tuje ali domače izdelke in storitve ter tuje in domače dobavitelje/izvajalce tako, da bi ščitili domače izdelke ali storitve ali domače dobavitelje/izvajalce, in ne bi smeli diskriminirati tujih izdelkov ali storitev ali tujih dobaviteljev/izvajalcev;
OB SPOZNANJU, da je zaželeno zagotoviti preglednost zakonov, predpisov, postopkov in praks za javna naročila;
OB SPOZNANJU potrebe po uvedbi mednarodnih postopkov za objavo, posvetovanje, nadzor in reševanje sporov zaradi zagotavljanja pravičnega, hitrega in učinkovitega izvajanja mednarodnih določb o javnih naročilih in ohranjanja uravnoteženosti pravic in obveznosti na čim višji ravni;
OB SPOZNANJU potrebe po upoštevanju razvojnih, finančnih in trgovinskih potreb držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav;
Z ŽELJO, da se skladno z odstavkom 6(b) člena IX Sporazuma o javnih naročilih, sklenjenega 12. aprila 1979, s spremembami z dne 2. februarja 1987 Sporazum razširi in izboljša na podlagi vzajemnosti ter da se razširi obseg Sporazuma, tako da bo vključeval pogodbe za storitve;
Z ŽELJO vzpodbujati vlade, ki niso pogodbenice Sporazuma, da ga sprejmejo in k njemu pristopijo;
PO OPRAVLJENIH dodatnih pogajanjih v skladu s temi cilji;
SPORAZUMEJO, KOT SLEDI:
Člen I
Področje in obseg uporabe
Člen II
Vrednotenje pogodb
Če ima posamezni zahtevek za naročilo za posledico dodelitev več kot ene pogodbe ali dodelitev pogodb po delih, se kot osnova za vrednotenje uporablja:
dejanska vrednost podobnih ponavljajočih se pogodb, sklenjenih v predhodnem proračunskem letu ali 12 mesecih, če je mogoče prilagojena za pričakovane spremembe količine in vrednosti v naslednjih 12 mesecih, ali
ocenjena vrednost ponavljajočih se pogodb v proračunskem letu ali 12 mesecih po začetni pogodbi.
Pri pogodbah za zakup, najem ali najemni zakup izdelkov ali storitev ali pri pogodbah, ki ne navajajo skupne cene, se kot osnova za vrednotenje uporablja:
pri pogodbah za določen čas za dobo 12 mesecev ali manj skupna pogodbena vrednost za obdobje njihove veljavnosti ali, če je njihova veljavnost daljša od 12 mesecev, njihova skupna vrednost vključno z ocenjenim ostankom vrednosti;
pri pogodbah za nedoločen čas mesečni obrok, pomnožen z 48.
Pri kakršnih koli pomislekih je treba uporabiti drugo osnovo, torej (b).
Člen III
Nacionalna obravnava in nediskriminacija
V zvezi z zakoni, predpisi, postopki in praksami za javna naročila, ki jih zajema ta sporazum, vsaka pogodbenica nemudoma in brez pogojev zagotovi za izdelke, storitve in dobavitelje/izvajalce drugih pogodbenic obravnavo, ki ni manj ugodna kot:
obravnava, zagotovljena za domače izdelke, storitve in dobavitelje/izvajalce, ter
obravnava, zagotovljena za izdelke, storitve in dobavitelje/izvajalce katere koli druge pogodbenice.
V zvezi z vsemi zakoni, predpisi, postopki in praksami za javna naročila, ki jih zajema ta sporazum, vsaka pogodbenica zagotovi:
da njene osebe nekega lokalnega dobavitelja/izvajalca na podlagi stopnje povezave s tujino ali lastništva ne obravnavajo manj ugodno kot drugega lokalnega dobavitelja/izvajalca; in
da njene osebe lokalnih dobaviteljev/izvajalcev ne diskriminirajo zaradi države proizvodnje dobavljenega blaga ali storitev, pod pogojem da je država proizvodnje pogodbenica Sporazuma skladno z določbami člena IV.
Člen IV
Pravila o poreklu
Člen V
Posebna in pristranska obravnava držav v razvoju
Cilji
Pri izvajanju in upravljanju tega sporazuma pogodbenice preko določb iz tega člena ustrezno upoštevajo razvojne, finančne in trgovinske potrebe držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav, ter njihovo potrebo po:
varovanju stanja njihove plačilne bilance in zagotavljanju ravni rezerv, primerne za izvajanje gospodarskorazvojnih programov;
spodbujanju ustanavljanja ali razvoja domače industrije, vključno z razvojem drobne in domače obrti na podeželju in v nerazvitih območjih, ter gospodarskega razvoja drugih gospodarskih vej;
podpori gospodarskih enot, dokler so v celoti ali pomembno odvisne od javnih naročil; ter
spodbujanju njihovega gospodarskega razvoja z regionalnimi ali svetovnimi dogovori med državami v razvoju, ki jih predložijo Ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: „WTO“) in jih ta ne zavrne.
Obseg
Dogovorjene izključitve
Tehnična pomoč za države v razvoju - pogodbenice
Ta pomoč, ki jo zagotovijo na podlagi nediskriminiranja med državami v razvoju - pogodbenicami, se med drugim nanaša na:
Informacijska središča
Posebna obravnava najmanj razvitih držav
Pregled
Člen VI
Tehnične specifikacije
Če je primerno, so tehnične specifikacije, ki jih predpišejo naročniki:
izražene v smislu zmogljivosti, ne pa oblike ali opisnih značilnosti; in
Člen VII
Razpisni postopki
Za namene tega sporazuma:
Odprti razpisni postopki so tisti postopki, po katerih lahko vsi zainteresirani dobavitelji/izvajalci predložijo ponudbo.
Omejeni razpisni postopki so tisti, pri katerih se, v skladu z odstavkom 3 člena X in drugimi ustreznimi določbami iz tega sporazuma, predložijo ponudbe dobavitelji/izvajalci, ki jih naročniki k temu povabijo.
Razpisni postopki s pogajanji so tisti postopki, pri katerih se naročniki izključno pod pogoji iz člena XV obrnejo na posamezne dobavitelje/izvajalce.
Člen VIII
Usposobljenost dobaviteljev/izvajalcev
V postopku ugotavljanja usposobljenosti dobaviteljev/izvajalcev naročniki ne smejo delati razlike med dobavitelji/izvajalci drugih pogodbenic ali med domačimi dobavitelji/izvajalci in dobavitelji/izvajalci druge pogodbenice. Kvalifikacijski postopki morajo biti v skladu z naslednjim:
vsi pogoji za sodelovanje v razpisnem postopku se objavijo v primernem trenutku, ki zainteresiranim dobaviteljem/izvajalcem omogoča, da začnejo in, kolikor je združljivo z učinkovito izvedbo procesa naročanja, zaključijo kvalifikacijski postopek;
vsi pogoji za sodelovanje v razpisnem postopku so omejeni na tiste, ki so bistveni za zagotavljanje sposobnosti podjetja za izpolnjevanje zadevne pogodbe. Vsi pogoji za sodelovanje, ki se zahtevajo od dobaviteljev/izvajalcev, vključno s finančnimi garancijami, tehnično usposobljenostjo in informacijami, potrebnimi za ugotavljanje finančne, poslovne in tehnične sposobnosti dobaviteljev/izvajalcev ter preverjanje usposobljenosti, ne smejo biti za dobavitelje/izvajalce drugih pogodbenic nič manj ugodni kot za domače dobavitelje/izvajalce in ne smejo delati razlik med dobavitelji/izvajalci drugih pogodbenic. Finančna, poslovna in tehnična sposobnost dobavitelja/izvajalca se ocenjuje na podlagi poslovnih dejavnosti posameznega dobavitelja/izvajalca na svetovni ravni ter njegovih dejavnosti na ozemlju naročnika, pri čemer se ustrezno upošteva pravna povezanost dobaviteljskih/izvajalskih organizacij;
postopek ugotavljanja usposobljenosti dobaviteljev/izvajalcev in čas, potreben zanj, ne smeta biti namenjena temu, da bi preprečili dobaviteljem/izvajalcem drugih pogodbenic uvrstitev na seznam dobaviteljev/izvajalcev ali da jih ne bi upoštevali pri posameznih nameravanih naročilih. Naročniki kot kvalificirane dobavitelje/izvajalce priznavajo vse tiste domače dobavitelje/izvajalce in dobavitelje/izvajalce drugih pogodbenic, ki izpolnjujejo pogoje za udeležbo pri nekem nameravanem naročilu. Upoštevajo se tudi dobavitelji/izvajalci, ki želijo sodelovati v nekem nameravanem naročilu, pa še niso kvalificirani, če je dovolj časa za izvedbo kvalifikacijskega postopka;
naročniki, ki imajo stalne sezname kvalificiranih dobaviteljev/izvajalcev, zagotovijo, da lahko dobavitelji/izvajalci kadarkoli zaprosijo za kvalifikacijo in da so vsi kvalificirani dobavitelji/izvajalci, ki to želijo, v razumnem času vključeni v sezname;
če dobavitelj/izvajalec, ki še ni kvalificiran, po objavi obvestila iz odstavka 1 člena IX zahteva, da bi sodeloval v nameravanem naročilu, naročnik nemudoma sproži postopek za kvalifikacijo;
zadevni naročniki vse dobavitelje/izvajalce, ki so zaprosili, da bi postali kvalificirani dobavitelji/izvajalci, seznanijo s svojo odločitvijo o tem. Kvalificirane dobavitelje/izvajalce, ki jih naročniki vključijo v stalne sezname, se uradno obvesti tudi o prenehanju veljavnosti vsakega seznama ali njihovem izbrisu iz njih;
vsaka pogodbenica zagotovi, da:
vsak naročnik in enote v njegovi sestavi sledijo enemu samemu kvalifikacijskemu postopku, razen ko je potreba po drugačnem postopku ustrezno utemeljena; ter
si prizadevajo za kar največje zmanjšanje razlik v kvalifikacijskih postopkih med naročniki.
nič v pododstavkih (a) do (g) ne preprečuje izključitve ponudnika zaradi razlogov, kot so stečaj ali napačne izjave, če je to konsekventno z nacionalno obravnavo in določbami o nediskriminaciji v tem sporazumu.
Člen IX
Povabilo za sodelovanje pri nameravanem naročilu
Vsako obvestilo o predlaganem naročilu iz odstavka 2 mora vsebovati naslednje informacije:
vrsto in količino vključno z možnostmi nadaljnjih naročil ter, če je mogoče, časovno oceno, kdaj bi lahko bile te možnosti uresničene; pri ponavljajočih se pogodbah pa vrsto in količino ter, če je mogoče, časovno oceno objave nadaljnjih obvestil o razpisu za izdelke in storitve, ki se bodo naročali;
ali gre za odprti ali omejeni postopek ali postopek s pogajanji;
datumih začetka dobave ali zaključka dobave blaga ali izvajanja storitev;
naslovu in končnem datumu za predajo vloge za povabilo k oddaji ponudbe ali postopek ugotavljanja usposobljenosti za uvrstitev na seznam dobaviteljev/izvajalcev ali za sprejemanje ponudb ter jeziku ali jezikih, v katerem/katerih jih je treba oddati;
naslovu naročnika, ki dodeljuje pogodbo in priskrbi vse informacije, potrebne za pridobitev specifikacij in drugih dokumentov;
kakršnih koli ekonomskih in tehničnih zahtevah, finančnih garancijah in informacijah, ki jih zahtevajo dobavitelji/izvajalci;
znesek in plačilne pogoje za vsako plačilo, ki se zahteva za razpisno dokumentacijo; ter
ali naročnik išče ponudbe za nakup, zakup, najem ali najemni zakup ali več kot enega od teh načinov.
Vsako obvestilo o predlaganem naročilu iz odstavka 3 mora vsebovati vse informacije iz odstavka 6, ki so na voljo. Na vsak način mora vključevati informacije iz člena 8 in
poziv, naj zainteresirani dobavitelji/izvajalci naročniku izrazijo svoje zanimanje za naročilo;
točko za stike z naročnikom, kjer je mogoče dobiti več informacij.
Za vsako nameravano naročilo naročnik objavi povzetek obvestila v enem od uradnih jezikov WTO. Obvestilo vključuje vsaj naslednje informacije:
predmet pogodbe;
roke za oddajo ponudb ali vlogo za povabilo k oddaji ponudbe;
naslove, na katerih se lahko zahtevajo dokumenti v zvezi s pogodbami.
Pri omejenih razpisnih postopkih naročniki, ki imajo stalne sezname kvalificiranih ponudnikov/izvajalcev, v eni od publikacij, naštetih v Dodatku III, vsako leto objavijo obvestilo o naslednjem:
spisek seznamov, ki jih imajo, vključno z njihovimi naslovi, izdelkov ali storitev ali kategorij izdelkov ali storitev, ki se naročajo po seznamih;
pogoji, ki jih morajo dobavitelji/izvajalci izpolnjevati za vpis na te sezname, in način, na katerega bo zadevni naročnik preverjal posamezne pogoje; ter
obdobje veljavnosti teh seznamov ter formalnosti za njihovo obnovitev.
Kadar se to obvestilo uporablja kot povabilo za sodelovanje skladno z odstavkom 3, mora obvestilo poleg tega vključevati naslednje informacije:
vrsto zadevnih izdelkov ali storitev;
izjavo, da je obvestilo hkrati povabilo za sodelovanje.
Če pa kvalifikacijski sistem traja tri leta ali manj in če je trajanje sistema jasno določeno v obvestilu in je jasno tudi to, da ne bodo objavljena nadaljnja obvestila, zadostuje, da je obvestilo objavljeno samo enkrat na začetku sistema. Ta sistem se ne sme uporabljati tako, da bi se s tem izognili določbam tega sporazuma.
Člen X
Postopki izbire
Člen XI
Roki za oddajo ponudb in dobavo
Splošno
Vsi predpisani roki morajo biti ustrezni, tako da dobaviteljem/izvajalcem drugih pogodbenic ter domačim dobaviteljem/izvajalcem omogočijo pripravo in oddajo ponudb pred zaključkom razpisnih postopkov. Pri določanju teh rokov naročniki v skladu s svojimi sprejemljivimi potrebami upoštevajo dejavnike, kot so kompleksnost nameravanega naročila, obseg predvidenih podpogodb in čas, ki je običajno potreben za pošiljanje ponudb po pošti iz tujine in doma.
Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni naročniki ustrezno upoštevajo zamude pri objavah, kot določajo končni rok za sprejem ponudb ali vlog za povabilo k sodelovanju.
Roki
Razen kolikor je predvideno v odstavku 3,
pri odprtih postopkih čas za prejem ponudb ne sme biti krajši od 40 dni od datuma objave iz odstavka 1 člena IX;
pri omejenih postopkih, pri katerih se ne uporablja stalni seznam kvalificiranih dobaviteljev/izvajalcev, čas za oddajo vloge za povabilo k oddaji ponudbe ne sme biti krajši od 25 dni od datuma objave iz odstavka 1 člena IX; čas za prejem ponudb pa v nobenem primeru ne krajše od 40 dni od datuma izdaje povabila k oddaji ponudb;
pri omejenih postopkih, pri katerih se uporablja stalni seznam kvalificiranih dobaviteljev/izvajalcev, čas za prejem ponudb ne sme biti krajši od 40 dni od datuma prve izdaje povabil k oddaji ponudb, ne glede na to ali datum prve izdaje povabil k oddaji ponudb sovpada z datumom objave iz odstavka 1 člena IX.
Roki iz odstavka 2 se lahko skrajšajo pod v nadaljevanju določenimi okoliščinami:
če je bilo posebno obvestilo objavljeno 40 dni in ne več kot 12 mesecev vnaprej in vsebuje vsaj:
toliko informacij iz odstavka 6 člena IX, kot jih je na voljo;
informacije iz odstavka 8 člena IX;
poziv, naj zainteresirani dobavitelji/izvajalci naročniku izrazijo svoje zanimanje za naročilo; ter
točko za stike z naročnikom, kjer je mogoče dobiti več informacij,
se 40-dnevni rok za prejem ponudb lahko nadomesti z rokom, ki je dovolj dolg, da omogoča ustrezno oddajo ponudb, in ki praviloma ni krajši od 24 dni, nikakor pa ne krajši od 10 dni;
pri drugih ali nadaljnjih objavah, ki obravnavajo ponavljajoče se pogodbe v pomenu odstavka 6 člena IX, se 40-dnevni rok za prejem ponudb lahko skrajša na najmanj 24 dni;
če zadevni rok zaradi nujnosti, ki jo naročnik ustrezno utemelji, postanejo neizvedljivi, se roki iz odstavka 2 lahko skrajšajo, vendar nikakor ne smejo biti krajši od 10 dni od datuma objave iz odstavka 1 člena IX; ali
rok iz odstavka 2(c) za naročila naročnikov, naštetih v prilogah 2 in 3, lahko sporazumno določijo naročnik in izbranimi dobavitelji/izvajalci. Če se o tem ne sporazumejo, lahko naročnik določi roke, ki so dovolj dolgi, da omogočajo ustrezno oddajo ponudb, in ki nikakor niso krajši od 10 dni.
Člen XII
Razpisna dokumentacija
Razpisna dokumentacija, dana dobaviteljem/izvajalcem, vsebuje vse informacije, ki so potrebne za to, da lahko oddajo ustrezne ponudbe, vključno z informacijami, ki jih je treba objaviti v obvestilu o nameravanem naročilu, z izjemo odstavka 6(g) člena IX, in naslednje:
naročnikov naslov, na katerega je treba poslati ponudbe;
naslov, na katerega je treba poslati prošnje za dodatne informacije;
jezik ali jezike, v katerem/katerih je treba oddati ponudbe in ponudbeno dokumentacijo;
skrajni datum in čas za prejem ponudb ter rok veljavnosti ponudbe;
oseba, pooblaščena za prisotnost pri odpiranju ponudb, ter datum, čas in kraj odpiranja;
kakršne koli ekonomske in tehnične zahteve, finančne garancije in informacije ali dokumenti, ki jih zahtevajo dobavitelji/izvajalci;
popoln opis zahtevanih izdelkov in storitev ali zahtev vključno s tehničnimi specifikacijami, zahtevanim ugotavljanjem skladnosti, potrebnimi načrti, risbami in gradivom z navodili;
merila za dodelitev pogodb, vključno s katerimi koli drugimi dejavniki poleg cene, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju ponudb, ter elementi stroškov, ki se jih vključi v ocenjevanje ponudbenih cen, kot so stroški prevoza, zavarovanja in pregledov, pri izdelkih ali storitvah drugih pogodbenic pa še carine in druge uvozne dajatve, davki in valuta plačila;
plačilni pogoji;
katerikoli drugi pogoji;
skladno s členom XVII pogoji, če obstajajo, pod katerimi bodo obravnavane ponudbe iz držav, ki niso pogodbenice tega sporazuma, vendar uporabljajo postopke iz tega člena.
Naročnikovo pošiljanje razpisne dokumentacije
V odprtih postopkih naročniki na zahtevo katerega koli dobavitelja/izvajalca, ki sodeluje v postopku, pošljejo razpisno dokumentacijo in nemudoma odgovorijo na vsako sprejemljivo zahtevo za pojasnila v zvezi z njo.
V omejenih postopkih naročniki na zahtevo katerega koli dobavitelja/izvajalca, ki želi sodelovati v postopku, pošljejo razpisno dokumentacijo in nemudoma odgovorijo na vsako sprejemljivo zahtevo za pojasnila v zvezi z njo.
Naročniki nemudoma odgovorijo na vse sprejemljive zahteve po ustreznih informacijah, ki jih podajo dobavitelji/izvajalci, ki sodelujejo v razpisnem postopku, pod pogojem, da te informacije temu dobavitelju/izvajalcu ne zagotavljajo prednosti pred konkurenti v postopku dodelitve pogodbe.
Člen XIII
Predložitev, sprejem in odpiranje ponudb ter dodelitev pogodb
Predložitev, sprejem in odpiranje ponudb ter dodelitev pogodb poteka skladno z naslednjim:
ponudbe se običajno oddajo v pisni obliki osebno ali po pošti. Če so dovoljene ponudbe po teleksu, telegramu ali telefaksu, mora takšna ponudba vključevati vse informacije, potrebne za ocenjevanje ponudbe, zlasti dokončno ceno, ki jo predlaga ponudnik, in izjavo, da se ponudnik strinja z vsemi pogoji in določbami povabila k oddaji ponudbe. Ponudbo je treba nemudoma potrditi z dopisom ali odpremo podpisanega izvoda teleksa, telegrama ali telefaksa. Ponudbe, predložene po telefonu, niso dovoljene. V primeru razlike ali navzkrižja med vsebino teleksa, telegrama ali telefaksa in katero koli dokumentacijo, prejeto po roku, prevlada ta vsebina; ter
možnosti, dane ponudnikom za popravo nenamernih oblikovnih napak med odpiranjem ponudb in dodelitvijo pogodbe, ne smejo voditi do diskriminacije.
Sprejem ponudb
Odpiranje ponudb
Dodeljevanje pogodb
Da bi se ponudba lahko upoštevala za dodelitev pogodbe, mora ob odpiranju izpolnjevati bistvene zahteve iz obvestil ali razpisne dokumentacije, predložiti pa jo mora dobavitelj/izvajalec, ki izpolnjuje pogoje za sodelovanje. Če je naročnik dobil ponudbo z neobičajno nižjo ceno od cene v ostalih predloženih ponudbah, se lahko pozanima pri ponudniku, da zagotovi, da je sposoben izpolniti pogoje za sodelovanje in pogodbene pogoje.
Razen če se naročnik zaradi javnega interesa odloči, da ne bo dodelil pogodbe, jo naročnik dodeli ponudniku, za katerega se ugotovi, da je v celoti sposoben izpolniti pogodbo, in čigar ponudba za domače izdelke ali storitve ali izdelke ali storitve drugih pogodbenic je ponudba z najnižjo ceno ali ponudba, za katero se po posebnih merilih za ocenjevanje, opredeljenih v obvestilih ali razpisni dokumentaciji ugotovi, da je najugodnejša.
Podeljuje se v skladu z merili ter bistvenimi zahtevami, opredeljenimi v razpisni dokumentaciji.
Izbirne klavzule
Člen XIV
Pogajanje
Pogodbenica lahko predvidi, da naročniki vodijo pogajanja:
v okviru javnih naročil, v katerih so nakazali tako namero, in sicer v obvestilu iz odstavka 2 člena IX (povabilo dobaviteljem/izvajalcem za sodelovanje v postopku za predlagano naročilo); ali
če ocenjevanje pokaže, da nobena ponudba ni očitno najugodnejša v smislu specifičnih meril za ocenjevanje, določenih v obvestilih ali razpisni dokumentaciji.
Med pogajanji naročniki ne smejo delati razlik med posameznimi ponudniki. Zagotoviti morajo zlasti, da:
se udeleženci izločijo v skladu z merili, določenimi v obvestilih in razpisni dokumentaciji;
se vse spremembe meril in tehničnih zahtev pisno sporoči vsem preostalim udeležencem v pogajanjih;
imajo vsi preostali udeleženci možnost predložiti nove ali predloge na podlagi popravljenih zahtev ter
se ob zaključku pogajanj vsem preostalim udeležencem v pogajanjih dovoli, da predložijo končne ponudbe v roku, skupnem za vse.
Člen XV
Razpisni postopki s pogajanji
Določb členov VII do XIV, ki urejajo odprte in omejene razpisne postopke, ni treba uporabljati v razmerah iz nadaljevanja pod pogojem, da se razpisni postopek s pogajanji ne uporablja z namenom, da bi se izognili največji možni konkurenci, ali tako, da bi na ta način delali razliko med dobavitelji/izvajalci drugih pogodbenic ali ščitili domače proizvajalce ali dobavitelje/izvajalce:
če ni ponudb, oddanih na odprte ali omejene postopke, ali če so bile oddane ponudbe dogovorjene ali niso bile skladne z bistvenimi zahtevami v razpisu ali so jih oddali dobavitelji/izvajalci, ki ne izpolnjujejo pogojev za sodelovanje, predpisanih skladno s tem sporazumom, vendar pod pogojem, da zahteve iz prvotnega razpisa v dodeljeni pogodbi niso pomembno spremenjene;
če gre za umetniška dela ali iz razlogov, povezanih z zaščito izključnih pravic, kot so patenti in avtorske pravice, ali neobstoja konkurence iz tehničnih razlogov izdelke ali storitve lahko dobavi/izvede samo določen dobavitelj/izvajalec in ni na voljo nobene razumne alternative ali zamenjave;
če in samo kolikor je nujno potrebno zaradi izjemne nujnosti kot posledice dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti, izdelkov ali storitev ni mogoče pravočasno zagotoviti po odprtih ali omejenih razpisnih postopkih;
za dodatne dobave s strani prvotnega dobavitelja, ki so namenjene za nadomestne dele za obstoječe nabave ali instalacije ali razširitev obstoječih nabav, storitev ali instalacij, če bi sprememba dobavitelja/izvajalca naročnika prisilila, da nabavi opremo ali storitve, ki ne izpolnjujejo pogojev o zamenljivosti z že obstoječo opremo ali storitvami ( 219 );
če naročnik naroča prototipe ali prvi izdelek ali storitev, ki se razvijajo na njegovo zahtevo med ali za določeno pogodbo za raziskave, poskus, študijo ali izvirni razvoj. Ko so te pogodbe izvršene, za nadaljnja naročila izdelkov ali storitev veljajo členi VII do XIV ( 220 );
če so dodatne gradbene storitve, ki niso bile vključene v začetno pogodbo, sodijo pa med cilje prvotne razpisne dokumentacije, zaradi nepredvidljivih dogodkov postale nujne, da se dokončajo zadevne gradbene storitve, saj bi bila izločitev dodatnih gradbenih storitev iz prvotne pogodbe težavna iz tehničnih ali ekonomskih razlogov in bi naročniku povzročila velike neugodnosti. Vendar pa skupna vrednost pogodb, dodeljenih za dodatne gradbene storitve, ne sme presegati 50 % zneska glavne pogodbe;
za nove gradbene storitve, ki jih sestavlja ponovitev podobnih gradbenih storitev, ki se ujemajo z osnovnim projektom, za katerega je bila dodeljena prvotna pogodba skladno s členi VII do XIV, in za katere je naročnik v obvestilu o nameravanem naročilu v zvezi s prvotnimi gradbenimi storitvami nakazal, da bi se lahko za dodeljevanje teh novih gradbenih storitev uporabljal razpisni postopek s pogajanji;
za izdelke, kupljene na trg blagovnem trgu;
za nakupe pod izredno ugodnimi pogoji, ki se pojavijo samo za zelo kratko obdobje. Namen te določbe je zajeti nenavadne odprodaje s strani podjetij, ki običajno niso dobavitelji, ali odprodaje poslovnih sredstev pri likvidacijah ali stečajih. Ni namenjena vključevanju rutinskih nakupov od rednih dobaviteljev;
v primeru pogodb, ki se dodelijo zmagovalcu natečaja za načrte, pod pogojem, da je bil natečaj organiziran na način, ki je skladen z načeli tega sporazuma, zlasti – v smislu člena IX – glede objave povabila ustrezno kvalificiranim dobaviteljem/izvajalcem k sodelovanju pri takem natečaju, ki ga bo ocenjevala neodvisna žirija, da bi zmagovalcem dodelili pogodbe za načrte.
Člen XVI
Kompenzacije
Člen XVII
Preglednost
Vse pogodbenice spodbujajo subjekte, naj navedejo roke in pogoje, vključno z vsemi odstopanji od konkurenčnih razpisnih postopkov ali dostopom do pritožbenih postopkov, po katerih bodo obravnavali razpise dobaviteljev iz držav, ki niso pogodbenice tega sporazuma, ki pa zaradi preglednosti pri sklepanju svojih pogodb kljub temu:
opredeljujejo svoje pogodbe skladno s členom VI (tehnične lastnosti);
objavijo obvestila o naročilu iz člena IX, ki v verziji obvestila iz odstavka 8 člena IX (povzetek obvestila o nameravanem naročilu), objavljeni v enem uradnih jezikov WTO, vključuje navedbo rokov in pogojev, po katerih bodo obravnavali ponudbe dobaviteljev iz držav pogodbenic tega sporazuma;
so pripravljeni zagotoviti, da se njihovi predpisi o naročilih med naročanjem običajno ne spreminjajo, v primeru, da je takšna sprememba neizogibna, pa dati možnost zadovoljivih pravnih sredstev.
Člen XVIII
Informacije in pregled obveznosti subjektov
Subjekti objavijo obvestilo v ustrezni publikaciji, navedeni v Dodatku II, najpozneje v 72 dneh po sklenitvi vsake pogodbe v skladu s členom XIII do XV. Ta obvestila vsebujejo:
vrsto in količino proizvodov ali storitev pri sklenitvi pogodbe;
ime in naslov subjekta, ki sklepa pogodbo;
datum sklenitve;
ime in naslov izbranega ponudnika;
vrednost izbranega naročila ali najvišjo in najnižjo ponudbo, ki se upošteva pri sklenitvi pogodbe;
kadar je primerno, način določanja obvestila, izdanega skladno z odstavkom 1 člena IX, ali utemeljitev skladno s členom XV za uporabo v takšnem postopku; in
uporabljeni tip postopka.
Vsak subjekt na zahtevo dobavitelja iz države pogodbenice takoj ponudi:
razlago prakse in postopkov naročanja;
ustrezne informacije o tem, zakaj je bila vloga dobavitelja zavrnjena, zakaj se je obstoječa kvalifikacija zaključila in zakaj je niso izbrali; in
pri neuspešnem ponudniku ustrezne informacije o tem, zakaj njegova ponudba ni bila izbrana, in o lastnostih in relativnih prednostih izbrane ponudbe, pa tudi ime izbranega ponudnika.
Člen XIX
Informacije in pregled obveznosti pogodbenic
Vsaka pogodbenica letno izdela statistiko svojih naročil v okviru tega sporazuma in jo posreduje odboru. Takšna poročila vsebujejo naslednje informacije o pogodbah, ki jih sklenejo vsi naročniki v okviru tega sporazuma:
za subjekte v Aneksu 1 statistiko o izračunani vrednosti sklenjenih pogodb, ki presegajo ali ne presegajo pragovne vrednosti, skupno in glede na porazdelitev po subjektih; za subjekte v Aneksih 2 in 3 statistiko o izračunani vrednosti sklenjenih pogodb, ki presegajo pragovno vrednost, skupno in glede na porazdelitev po kategorijah subjektov;
za subjekte v Aneksu 1 statistiko o številu in skupni vrednosti sklenjenih pogodb, ki presegajo pragovno vrednost, porazdeljenih po subjektih in kategorijah proizvodov in storitev v skladu z enotnimi sistemi razvrščanja; za subjekte v Aneksih 2 in 3 statistiko o izračunani vrednosti sklenjenih pogodb, ki presegajo pragovno vrednost, porazdeljenih po kategorijah subjektov in kategorijah proizvodov in storitev;
za subjekte v Aneksu 1 statistiko, porazdeljeno po subjektih in kategorijah proizvodov in storitev, o številu in skupni vrednosti pogodb, sklenjenih v vsakem od primerov iz člena XV; pri kategorijah subjektov iz Aneksa 2 in 3 statistiko o skupni vrednosti sklenjenih pogodb, ki presegajo pragovno vrednost, za vsakega od primerov iz člena XV; in
pri subjektih v Aneksu 1 statistiko, porazdeljeno po subjektih, o številu in skupni vrednosti pogodb, sklenjenih z odstopanji od sporazuma, ki jih vsebujejo ustrezni aneksi; pri kategorijah subjektov iz aneksa 2 in 3, statistiko o skupni vrednosti pogodb, sklenjenih z odstopanji od sporazuma, ki jih vsebujejo ustrezni aneksi.
Če so te informacije na voljo, vsaka pogodbenica izdela statistiko o državi porekla proizvodov in storitev, ki jih odkupijo njeni subjekti. Zaradi zagotavljanja primerljivosti teh statistik odbor ponudi napotke o uporabljenih metodah. Za zagotavljanje uspešnega spremljanja naročil, ki jih zajema ta sporazum, lahko odbor soglasno spremeni zahteve pododstavkov (a) do (d) glede vrste in obsega statističnih informacij, ki se posredujejo, ter členitve in razvrščanja, ki se uporabljata.
Člen XX
Pritožbeni postopki
Posvetovanja
Pritožba
Pritožbe obravnava sodišče ali nepristranski in neodvisni revizijski organ, ki je brez interesa za izid naročil in katerega člani v času, za katerega so imenovani, ne podležejo zunanjemu vplivu. Revizijski organ, ki ni sodišče, je bodisi predmet sodnega preskusa bodisi ima postopke, ki zagotovijo, da:
se udeleženci pred izraženim mnenjem ali sprejeto odločitvijo zaslišijo;
udeleženci smejo imeti zastopnika ali spremstvo;
imajo udeleženci dostop do vseh postopkov;
postopek lahko poteka javno;
se mnenja in odločitve podajo pisno z izjavo, ki opisuje, na kakšni osnovi so bili sprejeti;
smejo nastopiti priče;
se dokumenti razkrijejo revizijskemu organu.
Pritožbeni postopki predvidevajo:
hitre začasne ukrepe za odpravo kršitev sporazuma in ohranjanje komercialnih priložnosti. Takšen ukrep lahko pripelje do začasne ustavitve procesa naročil. Postopki lahko predvidevajo, da se pri odločanju, ali naj se takšni ukrepi uporabijo, upoštevajo prevladujoče škodljive posledice za zadevne interese, vključno z javnim interesom. V takšnih okoliščinah se pravični razlog za neuporabo ukrepov poda pisno;
presojo in možnost odločbe o obrazložitvi pritožbe;
odpravo kršitve tega sporazuma ali nadomestilo za izgubo ali škodo, ki je lahko omejena na stroške za pripravo na razpis ali ugovor.
Člen XXI
Organi
Člen XXII
Posvetovanja in reševanje sporov
Razen če se stranke v sporu ne dogovorijo drugače v 20 dneh po ustanovitvi odbora, imajo odbori naslednji obseg pristojnosti,:
„Da ob upoštevanju ustreznih določb tega sporazuma in (naziv kakršnega koli drugega zajetega sporazuma, ki ga navedeta stranki, udeleženi v sporu) v dokumentu proučijo zadevo, posredovano DSB (naziv stranke)… in da sprejmejo ugotovitve, ki bodo DSB pomagale pri dajanju priporočil ali sprejemanju odločitev, določenih s tem sporazumom.“
V primeru spora, v katerem se na določbe tako tega sporazuma kot enega ali več sporazumov, naštetih v Prilogi 1 Dogovora o reševanju sporov, sklicuje ena od strani, udeleženih v sporu, se odstavek 3 uporablja samo za tiste dele poročila odbora, ki se nanašajo na razlago in uporabo tega sporazuma.
Člen XXIII
Izjeme od sporazuma
Člen XXIV
Končne določbe
1. Sprejem in začetek veljavnosti
Ta sporazum začne veljati 1. januarja 1996 za vlade ( 222 ), za katere je dogovorjeni obseg vsebovan v prilogah od 1 do 5 k tem sporazumu in ki so s podpisom sprejele sporazum 15. aprila 1994 ali ki so, do tega datuma, podpisale sporazum s pridržkom ratifikacije in so ga pozneje ratificirale pred 1. januarjem 1996.
2. Pristop
Katera koli vlada, ki je član WTO, ali pred datumom začetka veljavnosti sporazuma WTO, ki je pogodbenica GATT 1947 in ki ni podpisnica tega sporazuma, lahko pristopi k tem sporazumu pod pogoji, ki se dogovorijo med to vlado in podpisnicami. Pristop se opravi z deponiranjem listine o pristopu, ki navaja tako dogovorjene pogoje, pri generalnem direktorju WTO. Ta sporazum začne veljati za vlado pristopnico 30. dan po datumu njenega pristopa k sporazumu.
3. Prehodne ureditve
Hong Kong in Koreja lahko odložita uporabo določb tega sporazuma, razen členov XXI in XXII, na datum, ki ni pozneje kot 1. januarja 1997. Datum začetka uporabe določb z njihove strani, če je prej kot 1. januarja 1997, se sporoči generalnemu direktorju WTO 30 dni vnaprej.
V obdobju med datumom začetka veljavnosti tega sporazuma in datumom uporabe v Hong Kongu vse pravice in obveznosti med Hong Kongom in vsemi drugimi podpisnicami tega sporazuma, ki so bile 15. aprila 1994 podpisnice Sporazuma o javnem naročanju, sklenjenega v Ženevi 12. aprila 1979, kakor je bil spremenjen 2. februarja 1987 („sporazum 1988“), urejajo vsebinske ( 223 ) določbe sporazuma 1988, vključno s prilogami z vsemi spremembami in dopolnitvami, ki so vključene v ta sporazum s sklicevanjem v ta namen in ostanejo v veljavi do 31. decembra 1996.
Med podpisnicami tega sporazuma, ki so tudi podpisnice sporazuma 1988, pravice in obveznosti nadomestijo tiste iz sporazuma 1988.
Člen XXII ne začne veljati pred da tumom začetka veljavnosti sporazuma WTO. Do takrat se za posvetovanja in reševanje sporov iz tega sporazuma uporabljajo določbe člena VII sporazuma 1988, te določbe pa se s tem vključijo v sporazum s sklicevanjem na ta namen. Te določbe se uporabijo pod okriljem odbora v skladu s tem sporazumom.
Pred datumom začetka veljavnosti sporazuma WTO se sklicevanja na organe WTO razlagajo, kot da se nanašajo na ustrezni organ GATT, sklicevanja na generalnega direktorja WTO in na sekretariat WTO pa se razlagajo kot da se nanašajo na generalnega direktorja POGODBENIC GATT 1947 in sekretariat GATT.
4. Pridržki
Pridržki niso dovoljeni za kakršne koli določbe tega sporazuma.
5. Nacionalna zakonodaja
Vsaka vlada, ki sprejme ali pristopi k temu sporazumu, zagotovi, najpozneje do datuma, ko zanjo začne veljati ta sporazum, skladnost njenih zakonov, predpisov in upravnih postopkov ter pravil, postopkov in praks, ki jih uporabljajo pravne in fizične osebe, vključene v seznamih, ki se nahajajo v prilogi k temu sporazumu, z določbami tega sporazuma.
Vsaka podpisnica sporoči odboru kakršne koli spremembe v njenih zakonih in predpisih, ki se nanašajo na ta sporazum, ter v izvajanju takšnih zakonov in predpisov.
6. Popravki ali spremembe
Popravki, prenosi pravne ali fizične osebe iz ene priloge v drugo ali, v izjemnih primerih, druge spremembe v zvezi s prilogami od I do IV se sporočijo odboru skupaj z informacijami o podobnih posledicah spremembe medsebojno dogovorjenega obsega, določenega v tem sporazumu. Če so popravki, prenosi ali druge spremembe čisto formalnega ali manj pomembnega značaja, začnejo veljati pod pogojem, da zoper njih ni podan ugovor v 30 dneh. V drugih primerih, predsednik odbora nemudoma skliče sejo odbora. Odbor prouči predlog in kakršenkoli zahtevek za kompenzacijske prilagoditve z namenom ohranjanja ravnovesja med pravicami in obveznostmi ter primerljive ravni medsebojno dogovorjenega obsega, določenega v tem sporazumu pred takšnim sporočilom. V primeru nesklenitve dogovora se zadeva lahko obravnava v skladu z določbami člena XXII.
Kadar podpisnica pri uveljavljanju svojih pravic želi umakniti pravno ali fizično osebo iz Priloge I zato, ker je bil vladni nadzor ali vpliv nanjo učinkovito odpravljen, ta podpisnica o tem obvesti odbor. Takšna sprememba začne veljati dan po zaključku naslednje seje odbora, pod pogojem, da datum seje ni prej kot 30 dni od datuma obvestila in da ni bil podan nikakršen ugovor. V primeru, da ni ugovora, se zadeva lahko obravnava v skladu s postopki posvetovanja in reševanja sporov iz člena XXII. Pri obravnavanju predlagane spremembe Priloge I in kakršnih koli posledičnih kompenzacijskih popravkov se upoštevajo učinki odprave vladnega nadzora ali vpliva na odpiranja trga.
7. Presoje, pogajanja in delo v prihodnje
Odbor letno presodi izvajanje in delovanje tega sporazuma ob upoštevanju njegovih ciljev. Odbor letno obvešča Razširjeni svet WTO o dogodkih v obdobjih, na katera se nanašajo takšne presoje.
Najpozneje ob koncu tretjega leta po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma in občasno po tem datumu podpisnice tega sporazuma začnejo z nadaljnjimi pogajanji z namenom izpopolnitve tega sporazuma in doseganja največje možne razširitve obsega med vsemi podpisnicami na podlagi vzajemne recipročnosti, ob upoštevanju določb člena V, ki se nanaša na države v razvoju.
Podpisnice si prizadevajo za izogibanje uvedbi ali podaljševanju veljavnosti diskriminacijskih ukrepov in praks, ki izkrivljajo javno naročanje in si v okviru pogajanj v skladu s pododstavkom (b) prizadevati za odpravo tistih, ki še ostanejo na dan začetka veljavnosti tega sporazuma.
8. Informacijska tehnologija
Zaradi zagotavljanja, da sporazum ne pomeni nepotrebne ovire tehničnemu napredku, se podpisnice redno posvetujejo z odborom glede razvoja dogodkov pri uporabi informacijske tehnologije v javnih naročilih in se po potrebi pogajajo o spremembah sporazuma. Namen teh pogajanj je zlasti zagotoviti, da uporaba informacijske tehnologije pospešuje odprto, nediskriminacijsko in učinkovito javno naročanje prek preglednih postopkov, da so naročila, na katera se sporazum nanaša, jasno opredeljena in da je mogoče ugotoviti razpoložljive podatke o posameznem naročilu. Kadar je namen določene podpisnice inovacija, si prizadeva za upoštevanje stališč, ki jih druge podpisnice izrazijo glede kakršnih koli morebitnih problemov.
9. Spremembe in dopolnitve
Pogodbenice lahko spremenijo oziroma dopolnijo ta sporazum, pri čemer med drugim upoštevajo izkušnje, ki so jih pridobile med njegovim izvajanjem. Ko pogodbenice dosežejo soglasje v skladu s postopki, ki jih določi odbor, takšna sprememba oziroma dopolnitev ne začne veljati za nobeno pogodbenico dokler je posamezna pogodbenica ne sprejme.
10. Odpoved sporazuma
Katera koli pogodbenica lahko odpove ta sporazum. Odpoved začne veljati po preteku 60 dni od datuma, ko generalni direktor WTO prejme pisno obvestilo o odpovedi. V primeru takšnega obvestila katera koli podpisnica lahko zahteva takojšen sklic seje odbora.
Če podpisnica sporazuma ne postane članica WTO v enem letu od datuma začetka veljavnosti Sporazuma WTO ali njeno članstvo v WTO preneha, preneha biti tudi podpisnica tega sporazuma z začetkom veljavnosti od istega datuma.
11. Neuporabljanje tega sporazuma med posameznimi podpisnicami
Ta sporazum se ne uporablja med katerima koli podpisnicama, če katera koli od podpisnic hkrati bodisi pristopi k temu sporazumu bodisi ne soglaša s takšno uporabo.
12. Opombe, dodatki in priloge
Opombe, dodatki in priloge k tem sporazumu so njegov sestavni del.
13. Sekretariat
Za izvajanje tega sporazuma skrbi sekretariat WTO.
14. Hramba
Ta sporazum hrani generalni direktor WTO, ki vsaki podpisnici nemudoma zagotovi overovljen prepis tega sporazuma, vseh njegovih popravkov ali sprememb v skladu z odstavkom 6 in vseh sprememb oziroma dopolnitev v skladu z odstavkom 9, ter obvestilo o vsakokratnem sprejemu sporazuma ali pristopu k sporazumu v skladu z odstavki 1 in 2 in vsaki odpovedi v skladu z odstavkom 10 tega člena.
15. Vpis v register
Ta sporazum se vpiše v register v skladu z določbami člena 102 Ustanovne listine Združenih narodov.
Sklenjeno v Marakešu, petnajstega aprila tisoč devetsto štiriindevetdeset v enem samem izvodu v angleškem, francoskem in španskem jeziku, pri čemer so vsa besedila verodostojna, razen če ni drugače določeno glede dodatkov k tem sporazumu.
OPOMBE
Izraza „država“ ali „države“, kakor se uporabljata v tem sporazumu, vključno z dodatki, je treba razumeti tako, da vključujeta kakršno koli ločeno carinsko območje, ki je podpisnica tega sporazuma.
V primeru ločenega carinskega območja, ki je podpisnica tega sporazuma, kadar je izraz v tem sporazumu opredeljen z besedo „nacionalno“, se za tako besedo razume, da se nanaša na to carinsko območje, razen če ni določeno drugače.
Člen 1, odstavek 1
Ob upoštevanju splošnih preudarkov usmeritev v zvezi z vezano pomočjo, vključno s ciljem držav v razvoju glede razvezovanja take pomoči, se ta sporazum ne nanaša na naročila, dana za pospeševanje vezane pomoči državam v razvoju, vse dokler podpisnice tako ravnajo.
INTERNATIONAL DAIRY ARRANGEMENT
PREAMBLE
Recognizing the importance of milk and dairy products to the economy of many countries ( 224 ) in terms of production, trade and consumption;
Recognizing the need, in the mutual interests of producers and consumers, and of exporters and importers, to avoid surpluses and shortages, and to maintain prices at an equitable level;
Noting the diversity and interdependence of dairy products;
Noting the situation in the dairy products market, which is characterized by very wide fluctuations and the proliferation of export and import measures;
Considering that improved cooperation in the dairy products sector contributes to the attainment of the objectives of expansion and liberalization of world trade, and the implementation of the principles and objectives concerning developing countries agreed upon in the Tokyo Declaration of Ministers dated 14 September 1973 concerning the Multilateral Trade Negotiations;
Determined to respect the principles and objectives of the General Agreement on Tariffs and Trade (hereinafter referred to as „General Agreement“ or „GATT“) ( 225 ) and, in carrying out the aims of this Arrangement, effectively to implement the principles and objectives agreed upon in the said Tokyo Declaration;
The participants to the present Arrangement have, through their representatives, agreed as follows:
PART ONE
GENERAL PROVISIONS
Article I
Objectives
The objectives of this Arrangement shall be, in accordance with the principles and objectives agreed upon in the Tokyo Declaration of Ministers dated 14 September 1973 concerning the Multilateral Trade Negotiations,
Article II
Products Coverage
This Arrangement applies to the dairy products sector. For the purpose of this Arrangement, the term „dairy products“ is deemed to include the following products, as defined in the Customs Cooperation Council Nomenclature:
CCCN |
|
(a) Milk and cream, fresh, not concentrated or sweetened |
04.01 |
(b) Milk and cream, preserved, concentrated or sweetened |
04.02 |
(c) Butter |
04.03 |
(d) Cheese and curd |
04.04 |
(e) Casein |
ex 35.01 |
Article III
Information
The information that the participants undertake to provide pursuant to paragraph 1 of this Article, according to the modalities that the Council shall establish, shall include data on past performance, current situation and outlook regarding production, consumption, prices, stocks and trade, including transactions other than normal commercial transactions, in respect of the products referred to in Article II of this Arrangement, and any other information deemed necessary by the Council. Participants shall also provide information on their domestic policies and trade measures, and on their bilateral, plurilateral or multilateral commitments, in the dairy sector and shall make known, as early as possible, any changes in such policies and measures that are likely to affect international trade in dairy products. The provisions of this paragraph shall not require any participant to disclose confidential information which would impede law enforcement or otherwise be contrary to the public interest or would prejudice the legitimate commercial interests of particular enterprises, public or private.
Note: It is understood that under the provisions of this Article, the Council instructs the secretariat to draw up, and keep up to date, an inventory of all measures affecting trade in dairy products, including commitments resulting from bilateral, plurilateral and multilateral negotiations.
Article IV
Functions of the International Dairy Products Council and Cooperation between the Participants to this Arrangement
The Council shall meet in order to:
make an evaluation of the situation in and outlook for the world market for dairy products, on the basis of a status report prepared by the secretariat with the documentation furnished by participants in accordance with Article III of this Arrangement, information arising from the operation of the Protocols covered by Article VI of this Arrangement, and any other information available to it;
review the functioning of this Arrangement.
Article V
Food Aid and Transactions other than Normal Commercial Transactions
The participants agree:
In cooperation with FAO and other interested organizations, to foster recognition of the value of dairy products in improving nutritional levels and of ways and means through which they may be made available for the benefit of developing countries.
In accordance with the objectives of this Arrangement, to furnish, within the limits of their possibilities, dairy products to developing countries by way of food aid. Participants should notify the Council in advance each year, as far as practicable, of the scale, quantities and destinations of their proposed contributions of such food aid. Participants should also give, if possible, prior notification to the Council of any proposed amendments to the notified programme. It would be understood that contributions could be made bilaterally or through joint projects or through multilateral programmes, particularly the World Food Programme.
Recognizing the desirability of harmonizing their efforts in this field, as well as the need to avoid harmful interference with normal patterns of production, consumption and international trade, to exchange views in the Council on their arrangements for the supply and requirements of dairy products as food aid or on concessional terms.
PART TWO
SPECIFIC PROVISIONS
Article VI
Protocols
Without prejudice to the provisions of Articles I to V of this Arrangement, the products listed below shall be subject to the provisions of the Protocols annexed to this Arrangement:
PART THREE
Article VII
Administration of the Arrangement
1. International Dairy Products Council
(a) An International Dairy Products Council shall be established within the framework of the GATT. The Council shall comprise representatives of all participants to the Arrangement and shall carry out all the functions which are necessary to implement the provisions of the Arrangement. The Council shall be serviced by the GATT secretariat. The Council shall establish its own rules of procedure.
(b)
The Council shall normally meet at least twice each year. However, the Chairman may call a special meeting of the Council either on his own initiative, at the request of the Committees established under paragraph 2 (a) of this Article, or at the request of a participant to this Arrangement.
(c)
The Council shall reach its decisions by consensus. The Council shall be deemed to have decided on a matter submitted for its consideration if no member of the Council formally objects to the acceptance of a proposal.
(d)
The Council shall make whatever arrangements are appropriate for consultation or cooperation with inter-governmental and non-governmental organizations.
(e)
The Council may invite any non-participating country to be represented at any meeting as an observer.
The Council may also invite any of the organizations referred to in paragraph 1 (d) of this Article to attend any meeting as an observer.
2. Committees
(a) The Council shall establish a Committee to carry out all the functions which are necessary to implement the provisions of the Protocol Regarding Certain Milk Powders, a Committee to carry out all the functions which are necessary to implement the provisions of the Protocol Regarding Milk Fat and a Committee to carry out all the functions which are necessary to implement the provisions of the Protocol Regarding Certain Cheeses. Each of these Committees shall comprise representatives of all participants to the relevant Protocol. The Committees shall be serviced by the GATT secretariat. They shall report to the Council on the exercise of their functions.
(b)
The Council shall make the necessary arrangements, determining the modalities for the information to be furnished under Article III of this Arrangement, so that
(c)
Each Committee shall normally meet at least once each quarter. However, the Chairman of each Committee may call a special meeting of the Committee on his own initiative or at the request of any participant.
(d)
Each Committee shall reach its decisions by consensus. A committee shall be deemed to have decided on a matter submitted for its consideration if no member of the Committee formally objects to the acceptance of a proposal.
PART FOUR
Article VIII
Final Provisions
1. Acceptance ( 227 )
This Arrangement is open for acceptance, by signature or otherwise, by governments members of the United Nations, or of one of its specialized agencies and by the European Economic Community.
Any government ( 228 ) accepting this Arrangement may at the time of acceptance make a reservation with regard to its acceptance of any of the Protocols annexed to the Arrangement. This reservation is subject to the approval of the participants.
This Arrangement shall be deposited with the Director-General to the CONTRACTING PARTIES to the GATT who shall promptly furnish a certified copy thereof and a notification of each acceptance thereof to each participant. The texts of this Arrangements in the English, French and Spanish languages shall all be equally authentic.
Acceptance of this Arrangement shall carry denunciation of the Arrangement Concerning Certain Dairy Products, done at Geneva on 12 January 1970 which entered into force on 14 May 1970, for participants having accepted that Arrangement and denunciation of the Protocol Relating to Milk Fat, done at Geneva on 2 April 1973 which entered into force on 14 May 1973, for participants having accepted that Protocol. Such denunciation shall take effect on the date of entry into force of this Arrangement.
2. Provisional application
Any government may deposit with the Director-General to the CONTRACTING PARTIES to the GATT a declaration of provisional application of this Arrangement. Any government depositing such a declaration shall provisionally apply this Arrangement and be provisionally regarded as participating in this Arrangement.
3. Entry into force
This Arrangement shall enter into force, for those participants having accepted it, on 1 January 1980. For participants accepting this Arrangement after that date, it shall be effective from the date of their acceptance.
The validity of contracts entered into before the date of entry into force of this Arrangement is not affected by this Arrangement.
4. Validity
This Arrangement shall remain in force for three years. The duration of this Arrangement shall be extended for further periods of three years at a time, unless the Council at least eighty days prior to each date of expiry, decides otherwise.
5. Amendment
Except where provision for modification is made elsewhere in this Arrangement the Council may recommend an amendment to the provisions of this Arrangement. The proposed amendment shall enter into force upon acceptance by the governments of all participants.
6. Relationship between the Arrangement and the Annexes
The following shall be deemed to be an integral part of this Arrangement, subject to the provisions of paragraph l(b) of this Article:
7. Relationship between the Arrangement and the GATT
Nothing in this Arrangement shall affect the rights and obligations of participants under the GATT ( 229 ).
8. Withdrawal
Any participant may withdraw from this Arrangement. Such withdrawal shall take effect upon the expiration of sixty days from the day on which written notice of withdrawal is received by the Director-General to the CONTRACTING PARTIES to the GATT.
Subject to such conditions as may be agreed upon by the participants, any participant may withdraw from any of the Protocols annexed to this Arrangement. Such withdrawal shall take effect upon the expiration of sixty days from the day on which written notice of withdrawal is received by the Director-General to the CONTRACTING PARTIES to the GATT.
Done at Geneva this twelfth day of April nineteen hundred and seventy-nine.
ANNEX I
PROTOCOL REGARDING CERTAIN MILK POWDERS
PART ONE
Article 1
Product Coverage
PART TWO
Article 2
Pilot Products
For the purpose of this Protocol, minimum export prices shall be established for the pilot products of the following description:
Designation: Skimmed-milk powder
Milk fat content: less than or equal to 1,5 per cent by weight Water content: less than or equal to 5 per cent by weight
Designation: Whole milk powder
Milk fat content: 26 per cent by weight
Water content: less than or equal to 5 per cent by weight
Designation: Buttermilk powder ( 230 )
Milk fat content: less than or equal to 11 per cent by weight Water content: less than or equal to 5 per cent by weight
Packaging: in packages normally used in the trade, of a net content by weight of not less than 25 kg, or 50 Ibs, as appropriate
Terms of sale: f.o.b. ocean-going vessels from the exporting country or free-at-frontier exporting country.
By derogation from this provision, reference points are designated for the countries listed in Annex I (a) ( 231 ). The Committee established in pursuance of Article VII: 2 (a) of the Arrangement (hereinafter referred to as the Committee) may amend the contents of that Annex.
Prompt payment against documents.
Article 3
Minimum Prices
Level and observance of minimum prices
The minimum price levels set in the present Article take account, in particular, of the current market situation, dairy prices in producing participants, the need to ensure an appropriate relationship between the minimum prices established in the Protocols to the present Arrangement, the need to ensure equitable prices to consumers, and the desirability of maintaining a minimum return to the most efficient producers in order to ensure stability of supply over the longer term.
The minimum prices provided for in paragraph 1 of the present Article applicable at the date of entry into force of this Protocol are fixed at:
US$ 425 ( 232 ) per metric ton for the skimmed-milk powder defined in Article 2 of this Protocol.
US $ 725 ( 233 ) per metric ton for the whole milk powder defined in Article 2 of this Protocol.
US $ 425 ( 234 ) per metric ton for the buttermilk powder defined in Article 2 of this Protocol.
The levels of the minimum prices specified in the present Article can be modified by the Committee, taking into account, on the one hand, the results of the operation of the Protocol and, on the other hand, the evolution of the situation of the international market.
The levels of the minimum prices specified in the present Article shall be subject to review at least once a year by the Committee. The Committee shall meet in September of each year for this purpose. In undertaking this review the Committee shall take account in particular, to the extent relevant and necessary, of costs faced by products, other relevant economic factors of the world market, the need to maintain a long-term minimum return to the most economic producers, the need to maintain stability of supply and to ensure acceptable prices to consumers, and the current market situation and shall have regard to the desirability of improving the relationship between the levels of the minimum prices set out in paragraph 2(b) of the present Article and the dairy support levels in the major producing participants.
Adjustment of minimum prices
If the products actually exported differ from the pilot products in respect of the fat content, packaging or terms of sale, the minimum prices shall be adjusted so as to protect the minimum prices established in this Protocol for the products specified in Article 2 of this Protocol according to the following provisions:
Exports and imports of skimmed-milk powder and buttermilk powder for purposes of animal feed
Special conditons of sales
Field of application
Transactions other than normal commercial transactions
Article 4
Provision of Information
Article 5
Obligations of Exporting Participants
Article 6
Cooperation of Importing Participants
Participants which import products coveral by Article 1 of this Protocol undertake in particular:
to cooperate in implementing the minimum prices objective of this Protocol and to ensure, as far as possible, that the products covered by Article 1 of this Protocol are not imported at less than the appropriate customs valuation equivalent to the prescribed minimum prices;
without prejudice to the provisions of Article III of the Arrangement and Article 4 of this Protocol, to supply information concerning imports of products covered by Article 1 of this Protocol from non-participants;
to consider sympathetically proposals for appropriate remedial action if imports at prices inconsistent with the minimum prices threaten the operation of this Protocol.
PART THREE
Article 7
Derogations
Article 8
Emergency Action
ANNEX II
PROTOCOL REGARDING MILK FAT
PART ONE
Article 1
Product Coverage
PART TWO
Article 2
Pilot Products
For the purpose of this Protocol, minimum export prices shall be established for the pilot products of the following descriptions:
Designation: Anhydrous milk fat
Milk fat content: 99,5 per cent by weight
Designation: Butter
Milk fat content: 80 per cent by weight
Prompt payment against documents.
Article 3
Minimum Prices
Level and observance of minimum prices
The minimum price levels set out in the present Article take account, in particular, of the current market situation, dairy prices in producing participants, the need to ensure an appropriate relationship between the minimum prices established in the Protocols to the present Arrangement, the need to ensure equitable prices to consumers, and the desirability of maintaining a minimum return to the most efficient producers in order to ensure stability of supply over the longer term.
The minimum prices provided for in paragraph 1 of the present Article applicable at the date of entry into force of this Protocol are fixed at:
US$ 1 100 ( 240 ) per metric ton for the anhydrous milk fat defined in Article 2 of this Protocol.
US $ 925 ( 241 ) per metric ton for the butter defined in Article 2 of this Protocol.
The levels of the minimum prices specified in the present Article can be modified by the Committee, taking into account, on the one hand, the results of the operation of the Protocol and, on the other hand, the evolution of the situation of the international market.
The levels of the minimum prices specified in the present Article shall be subject to review at least once a year by the Committee. The Committee shall meet in September of each year for this purpose. In undertaking this review the Committee shall take account in particular, to the extent relevant and necessary, of costs faced by producers, other relevant economic factors of the world market, the need to maintain a long-term minimum return to the most economic producers, the need to maintain stability of supply and to ensure acceptable prices to consumers, and the current market situation and shall have regard to the desirability of improving the relationship between the levels of the minimum prices set out in paragraph 2(b) of the present Article and the dairy support levels in the major producing participants.
Adjustment of minimum prices
If the products actually exported differ from the pilot products in respect of the fat content, packaging or terms of sale, the minimum prices shall be adjusted so as to protect the minimum prices established in this Protocol for the products specified in Article 2 of this Protocol according to the following provisions:
Special conditions of sales
Field of application
Transactions other than normal commercial transactions
The provisions of paragraphs 1 to 6 of this Article shall not be regarded as applying to donated exports to developing countries or to exports destined for relief purposes of food-related development purposes or welfare purposes in developing countries.
Article 4
Provision of Information
Article 5
Obligations of Exporting Participants
Article 6
Cooperation of Importing Participants
Participants which import products covered by Article 1 of this Protocol undertake in particular:
to cooperate in implementing the minimum prices objective of this Protocol and to ensure, as far as possible, that the products covered by Article 1 of this Protocol are not imported at less than the appropriate customs valuation equivalent to the prescribed minimum prices;
without prejudice to the provisions of Article III of the Arrangement and Article 4 of this Protocol, to supply information concerning imports of products covered by Article 1 of this Protocol from non-participants;
to consider sympathetically proposals for appropriate remedial action if imports at prices inconsistent with the minimum prices threaten the operation of this Protocol.
PART THREE
Article 7
Derogations
Article 8
Emergency Action
ANNEX III
PROTOCOL REGARDING CERTAIN CHEESES
PART ONE
Article 1
Product Coverage
PART TWO
Article 2
Pilot Product
For the purpose of this Protocol, a minimum export price shall be established for the pilot product of the following description:
By derogation from this provision, reference points are designated for the countries listed in Annex III(a) ( 243 ). The Committee established in pursuance of Article VII:2(a) of the Arrangement (hereinafter referred to as the Committee) may amend the contents of that Annex.
Prompt payment against documents.
Article 3
Minimum Price
Level and observance of minimum price
The minimum price level set out in the present Article takes account, in particular, of the current market situation, dairy prices in producing participants, the need to ensure an appropriate relationship between the minimum prices established in the Protocols to the present Arrangement, the need to ensure equitable prices to consumers, and the desirability of maintaining a minimum return to the most efficient producers in order to ensure stability of supply over the longer term.
The minimum price provided for in paragraph 1 of the present Article applicable at the date of entry into force of this Protocol is fixed at US $ 800 ( 244 ) per metric ton.
The level of the minimum price specified in the present Article can be modified by the Committee, taking into account, on the one hand, the results of the operation of the Protocol and, on the other hand, the evolution of the situation of the international market.
The level of the minimum price specified in the present Article shall be subject to review at least once a year by the Committee. The Committee shall meet in September of each year for this purpose. In undertaking this review the Committee shall take account in particular, to the extent relevant and necessary, of costs faced by producers, other relevant economic factors of the world market, the need to maintain a long-term minimum return to the most economic producers, the need to maintain stability of supply and to ensure acceptable prices to consumers, and the current market situation and shall have regard to the desirability of improving the relationship between the level of the minimum price set out in paragraph 2(b) of the present Article and the dairy support levels in the major producing participants.
Adjustment of minimum price
If the products actually exported differ from the pilot products in respect or the packaging or terms of sale, the minimum price shall be adjusted so as to protect the minimum price established in this Protocol according to the following provisions:
Special conditions of sale
Field of application
Transactions other than normal commercial transactions
Article 4
Provision of Information
Article 5
Obligations of Exporting Participants
Article 6
Cooperation of Importing Participants
Participants which import products. covered by Article 1 of this Protocol undertake in particular:
to cooperate in implementing the minimum price objective of this Protocol and to ensure, as far as possible, that the products covered by Article 1 of this Protocol are not imported at less than the appropriate customs valuation equivalent to the prescribed minimum price;
without prejudice to the provisions of Article III of the Arrangement and Article 4 of this Protocol, to supply information concerning imports of products covered by Article 1 of this Protocol from non-participants;
to consider sympathetically proposals for appropriate remedial action if imports at prices inconsistent with the minimum price threaten the operation of this Protocol.
PART THREE
Article 7
Derogations
Article 8
Emergency Action
SPORAZUM O GOVEJEM MESU
PREAMBULA
V prepričanju, da je treba povečano mednarodno sodelovanje izvajati na takšen način, da se prispeva k doseganju večje liberalizacije, stabilnosti in širitve v mednarodni trgovini z mesom in živimi živalmi;
Ob upoštevanju potrebe, da bi se izognili resnim motnjam v mednarodni trgovini z govejim mesom in živimi živalmi;
Ob spoznanju pomembnosti proizvodnje in trgovine z govejim mesom in živimi živalmi za gospodarstva mnogih držav, zlasti za nekatere razvite države in države v razvoju;
Ob upoštevanju svojih obveznosti do načel in ciljev Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (v nadaljnjem besedilu „Splošni sporazum“ ali „GATT“) ( 246 );
Odločeni, da pri uresničevanju ciljev tega sporazuma izpolnjujejo načela in cilje, dogovorjene v Tokijski ministrski deklaraciji z dne 11. septembra 1973 o mnogostranskih trgovinskih pogajanjih, zlasti v zvezi s posebnim in bolj ugodnim obravnavanjem držav v razvoju;
so se udeleženke tega sporazuma prek svojih zastopnikov dogovorile o naslednjem:
DEL ENA
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen I
Cilji
Cilji tega sporazuma so:
pospeševati širitev, čedalje večjo liberalizacijo in stabilnost mednarodnega trga z mesom in živino, tako da se olajša postopno odpravljanje ovir in omejitev v svetovni trgovini z govejim mesom in živimi živalmi, vključno s tistimi, ki delijo to trgovino na posamezne sektorje, in se izboljša mednarodna raven svetovne trgovine v korist potrošnikov in proizvajalcev, pa tudi uvoznikov in izvoznikov;
spodbujati večje mednarodno sodelovanje glede vseh vidikov, ki vplivajo na trgovino z govejim mesom in živimi živalmi, zlasti s ciljem večje racionalizacije in učinkovitejše porazdelitve virov v mednarodnem gospodarstvu na področju mesa;
zagotoviti dodatne ugodnosti za mednarodno trgovino držav v razvoju z govejim mesom in živimi živalmi, tako da se izboljšajo možnosti teh držav za udeležbo pri širitvi svetovne trgovine s temi proizvodi, med drugim s:
spodbujanjem dolgoročne stabilnosti cen v okviru razvijajočega se svetovnega trga za goveje meso in žive živali; in
pospeševanjem ohranjanja in izboljšanja dohodka držav v razvoju, ki izvažajo goveje meso in žive živali,
in sicer za to, da se z zagotavljanjem dolgoročne stabilnosti trgov za goveje meso in žive živali doseže dodaten dohodek;
še naprej povečati trgovino na konkurenčni podlagi ob upoštevanju tradicionalnega položaja uspešnih proizvajalcev.
Člen II
Seznam proizvodov
Sporazum se uporablja za goveje meso. Za namene tega sporazuma velja, da izraz „goveje meso“ vključuje:
|
CCCN |
(a) Živo govedo |
01.02 |
(b) Meso in užitni klavnični proizvodi govejih živali, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
ex 02.01 |
(c) Meso in užitni klavnični proizvodi govejih živali, soljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno |
ex 02.06 |
(d) Drugo pripravljeno ali konzervirano meso ali klavniški proizvodi govejih živali |
ex 16.02 |
ali drugi proizvod, ki ga lahko doda Mednarodni svet za meso, kakor je določen v okviru pogojev člena V tega sporazuma, da se dosežejo cilji in izpolnijo določbe tega sporazuma.
Člen III
Informacije in nadzor trga
Opomba:
Razume se, da Svet v skladu z določbami tega člena da navodila sekretariatu, da pripravi in posodablja popis vseh ukrepov, ki vplivajo na trgovino z govejim mesom in živimi živalmi, vključno z zavezami, ki izhajajo iz dvostranskih, večstranskih in mnogostranskih pogajanj.
Člen IV
Naloge Mednarodnega sveta za meso in sodelovanje med udeleženkami tega sporazuma
Svet se sestane, da bi:
ocenil stanje in obete na področju ponudbe in povpraševanja na svetovnem trgu na podlagi razlagalne analize sedanjega stanja in predvidenega razvoja v prihodnosti, ki jo pripravi sekretariat Sporazuma na podlagi dokumentacije, predložene v skladu s členom III tega sporazuma, vključno s podatki o izvajanju notranjih in trgovinskih politik in kakršnimi koli drugimi podatki, ki jih ima sekretariat na voljo;
začel izvajati celovit pregled uresničevanja tega sporazuma;
zagotovil možnost za redno posvetovanje o vseh zadevah, ki vplivajo na mednarodno trgovino z govejim mesom.
DEL DVA
Člen V
Upravljanje sporazuma
1. Mednarodni svet za meso
Mednarodni svet za meso se ustanovi v okviru GATT. Svet, ki ga sestavljajo zastopniki vseh udeleženk Sporazuma, izvaja vse naloge, potrebne za izvajanje določb tega sporazuma. Storitve za Svet opravlja sekretariat GATT. Svet oblikuje svoj poslovnik, še zlasti modalitete za posvetovanja, določene v členu IV.
2. Redni in posebni sestanki
Svet se običajno sestane vsaj dvakrat na leto. Predsednik pa lahko skliče posebni sestanek Sveta bodisi na lastno pobudo ali na zahtevo udeleženke tega sporazuma.
3. Sklepi
Svet sprejema svoje odločitve s konsenzom. Šteje se, da Svet odloči o zadevi, ki mu je predložena, če noben član Sveta formalno ne ugovarja sprejetju predloga.
4. Sodelovanje z drugimi organizacijami
Svet vzpostavi ustrezno ureditev za posvetovanje ali sodelovanje z medvladnimi in nevladnimi organizacijami.
5. Sprejem opazovalcev
Svet lahko povabi katero koli neudeleženo državo, da je na sestankih zastopana kot opazovalka.
Svet lahko tudi povabi katero koli organizacijo iz odstavka 4 tega člena, da je navzoča na sestanku kot opazovalka.
DEL TRI
Člen VI
Končne določbe
1. Sprejetje ( 248 )
Sporazum sprejmejo s podpisom ali kako drugače vlade držav članic Združenih narodov ali ene od njenih specializiranih agencij in Evropska gospodarska skupnost.
Katera koli vlada ( 249 ), ki sprejme Sporazum, lahko ob času sprejetja izrazi pridržek glede njenega sprejetja katerih koli določb v tem sporazumu. Ta pridržek morajo odobriti udeleženke.
Ta sporazum se deponira pri Generalnem direktorju POGODBENIC GATT, ki nemudoma dostavi vsaki udeleženki overjeno kopijo sporazuma ter obvestilo o vsakem sprejetju sporazuma. Besedila tega sporazuma v angleškem, francoskem, in španskem jeziku so enako verodostojna.
Sprejetje tega sporazuma ima za posledico razpustitev Mednarodne posvetovalne skupine za meso.
2. Začasna uporaba
Katera koli vlada lahko pri glavnem direktorju POGODBENIC GATT deponira izjavo o začasni uporabi tega sporazuma. Vsaka vlada, ki deponira tako izjavo, začasno uporablja ta sporazum in se začasno šteje, da je udeležena v tem sporazumu.
3. Začetek veljavnosti
Ta sporazum začne veljati za udeleženke, ki so ga sprejele, 1. januarja 1980. Za udeleženke, ki so sprejele ta sporazum po tem datumu, pa začne veljati od datuma sprejetja.
4. Veljavnost
Ta sporazum velja tri leta. Trajanje tega sporazuma se podaljša za nadaljnja obdobja treh let, razen če Svet vsaj osemdeset dni pred vsakim datumom prenehanja sporazuma ne odloči drugače.
5. Sprememba
Svet priporoča spremembo določb tega sporazuma, razen kadar je sprememba predvidena drugje v tem sporazumu. Predlagana sprememba začne veljati potem, ko jo sprejmejo vlade vseh udeleženk.
6. Razmerje med Sporazumom in GATT
Nič v tem sporazumu ne posega v pravice in obveznosti udeleženk na podlagi GATT ( 250 ).
7. Odstop
Vsaka udeleženka lahko odstopi od tega sporazuma. Tak odstop začne veljati po izteku šestdeset dni od dneva, na katerega je generalni direktor POGODBENIC GATT sprejel pisno obvestilo o odstopu.
Priloga 1
OSNUTEK IZMENJAVE PISEM MED URUGVAJEM IN EVROPSKO SKUPNOSTJO
Evropska skupnost soglaša, da bo v dokončno ponudbo za dostop na trg v okviru urugvajskega kroga vključila dodatno količino dveh tisoč metričnih ton visokokakovostne govedine (0201.30.00 — 0206.10.85 sveže ali ohlajeno goveje meso: 0202.30.90 — 206 29.91 zamrznjeno goveje meso) iz Urugvaja.
Evropska skupnost in Urugvaj soglašata, da se preneha uporabljati določba iz Sporazuma tokijskega kroga, po kateri je bila Evropska skupnost pripravljena, da predvidi možnost, da Urugvaj izvozi dodatne letne količine visokokakovostne govedine, če države upravičenke ne uporabijo celotne skupne kvote za takšne kose.
Zgoraj navedena določba se preneha uporabljati na isti datum, ko se izvede dodatna količina dveh tisoč metričnih ton.
( 1 ) Šteje se, da je določeno telo o zadevi, ki mu je bila predložena v obravnavo, sprejelo odločitev s konsenzom, če nobena na sestanku prisotna članica, na katerem se odločitev sprejme, formalno ne nasprotuje predlagani odločitvi.
( 2 ) Število glasov Evropskih skupnosti in njihovih članic v nobenem primeru ne sme biti večje od števila držav članic Evropskih skupnosti.
( 3 ) Odločitve Generalnega sveta, ko se ta sestaja kot Organ za reševanje sporov, morajo biti sprejete samo v skladu z določbami odstavka 4 člena 2 Dogovora o reševanju sporov.
( 4 ) Odločitev, da se prizna oprostitev obveznosti, vezane na prehodno obdobje ali obdobje postopnega izvajanja, ki pa je članica, ki jo zahteva, ni uporabila do konca ustreznega obdobja, se sprejme le s konsenzom.
( 5 ) Oprostitve obveznosti, na katere se nanaša ta določba, so navedene v sedmi opombi na enajsti in dvanajsti strani II. dela dokumenta MTN/FA z dne 15. decembra 1993 in v dokumentu MTN/FA/Corr. 6 z dne 21. marca 1994. Ministrska konferenca na prvem zasedanju sestavi popravljen seznam oprostitev, na katere se nanaša ta določba, ki doda katerekoli oprostitve, priznane na podlagi GATT 1947 po 15. decembru 1993 in pred dnem začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, ter črta vse oprostitve, ki do tedaj potečejo.
( 6 ) Dejavnosti te delovne skupine je treba uskladiti z dejavnostmi delovne skupine, predvidene v III. poglavju Ministrske odločitve o postopkih notifikacije, sprejete 15. aprila 1994.
( 7 ) V tem dogovoru nobena določba nima namena spremeniti pravic in obveznosti članic na podlagi XII. ali XVIII.:B člena GATT 1994. V zvezi s katerimikoli zadevami, ki izhajajo iz uporabe omejitvenih uvoznih ukrepov, sprejetih iz plačilnobilančnih razlogov, lahko uveljavlja določbe XXII. in XXIII. člena GATT 1994, kot so razčlenjene in uporabljene v Dogovoru o reševanju sporov.
( 8 ) Ti ukrepi vključujejo količinske uvozne omejitve, variabilne uvozne dajatve, minimalne uvozne cene, diskrecijska uvozna dovoljenja, necarinske ukrepe, ki se uveljavljajo skozi državna trgovinska podjetja, prostovoljne izvozne omejitve in podobne ukrepe na meji, ki niso običajne carinske dajatve, ne glede na to ali se ukrepi uveljavljajo na osnovi odstopanj od določb GATT 1947, ki se nanašajo na določene države, toda ne ukrepov, ki se uveljavljajo na podlagi plačilnobilančnih določb ali drugih splošnih določb GATT 1994, ki niso značilne za kmetijstvo, ali določb drugih mnogostranskih trgovinskih sporazumov v Prilogi 1A Sporazuma o WTO.
( 9 ) Referenčna cena, ki se uporablja za uveljavitev določb tega pododstavka, mora na splošno biti povprečna c.i.f. vrednost enote določenega proizvoda ali pa sicer ustrezna cena, odvisna od kakovosti proizvoda in njegove stopnje predelave. Po začetni uporabi mora biti objavljena in dostopna v takšni meri, kot je to potrebno, da lahko druge članice ovrednotijo dodatno dajatev, ki se lahko naloži.
( 10 ) Če se domača poraba ne upošteva, se uporablja osnovna sprožitvena raven na podlagi pododstavka 4(a).
( 11 ) Izravnalne dajatve, omenjene v tem členu, so tiste, ki jih vključuje člen VI GATT 1994 in del V Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.
( 12 ) Za namene odstavka 3 te priloge velja, da so vladni programi blagovnih rezerv za zagotavljanje varnosti pri preskrbi s hrano v državah v razvoju, katerih izvajanje je pregledno in vodeno v skladu z uradno objavljenimi in objektivnimi merili ali smernicami, v skladu z določbami tega odstavka, vključno z nakupi zalog živil zaradi varnosti preskrbe, ki se sproščajo po administrativno določenih cenah pod pogojem, da se razlika med nabavo in zunanjo referenčno ceno vključi v AMS.
( 13 ) Za namene odstavkov 3 in 4 te priloge velja, da je preskrba z živili po subvencioniranih cenah s ciljem rednega zadovoljevanja potreb po hrani revnih v mestih in na podeželju v državah v razvoju po razumnih cenah, v skladu z določbami tega odstavka.
( 14 ) V tem sporazumu sklicevanje na člen XX (b) vključuje tudi uvod k temu členu.
( 15 ) Za namene odstavka 3 člena 3 obstaja znanstvena utemeljitev, če na podlagi preučitve in ovrednotenja vseh razpoložljivih znanstvenih informacij v skladu z ustreznimi določbami tega sporazuma članica ugotovi, da ustrezni mednarodni standardi, smernice ali priporočila niso zadostni za doseganje ustrezne ravni sanitarnega in fitosanitarnega varstva.
( 16 ) Za namene odstavka 6 člena 5 ukrep ne omejuje trgovine bolj, kot je potrebno, če obstaja še drug ukrep, ki je razumno na voljo in upošteva tehnično in gospodarsko izvedljivost, s katerim se lahko doseže ustrezna raven sanitarnega ali fitosanitarnega varstva in bistveno manj omejuje trgovina.
( 17 ) Za namene teh definicij „žival“ vključuje ribe in divjad; „rastlina“ vključuje gozdove in prosto živeče rastlinske vrste; „škodljivci“ vključujejo plevel; in „onesnaževalci“ vključujejo pesticide in ostanke veterinarskih zdravil in tujkov.
( 18 ) Sanitarni in fitosanitarni ukrepi v obliki zakonov, uredb ali pravilnikov, ki imajo splošno veljavo.
( 19 ) Če je v sporazumu sklic na „državljane“, se šteje, da ta izraz v primeru ločenega carinskega ozemlja članice WTO pomeni osebe, fizične ali pravne, s sedežem ali z dejansko in dejavno industrijsko ali trgovinsko dejavnostjo registrirano na tem carinskem ozemlju.
( 20 ) Postopki nadzora, pregleda in odobritve med drugim vključujejo tudi postopke vzorčenja, preskušanja in izdaje potrdil.
( 21 ) Izvoz iz najmanj razvitih držav članic ima lahko v največji možni meri koristi od te določbe.
( 22 ) Leto sporazuma je 12-mesečno obdobje, ki se začne z dnem, ko začne veljati Sporazum o WTO, in vsako nadaljnje 12- mesečno obdobje.
( 23 ) Ustrezne določbe GATT 1994 ne vključujejo XIX. člena glede proizvodov, ki še niso integrirani v GATT 1994, razen če ni posebej določeno v odstavku 3 Priloge.
( 24 ) Omejitve pomenijo vse enostranske količinske omejitve, dvostranske dogovore in druge ukrepe, ki imajo podoben učinek.
( 25 ) Carinska unija lahko uporabi zaščitni ukrep enotno ali v korist neke države članice. Kadar carinska unija sproži zaščitni ukrep enotno, morajo vse zahteve po določanju resne škode ali dejanske grožnje škode v skladu s tem sporazumom temeljiti na pogojih, ki veljajo v carinski uniji kot celoti. Kadar se sproži zaščitni ukrep v korist neke države članice, morajo vse zahteve pri določanju škode ali dejanske grožnje škode temeljiti na pogojih, ki obstajajo v tej državi članici in mora biti omejen na to državo članico.
( 26 ) Tako pričakovano povečanje mora biti merljivo in se ne sme ugotavljati le na osnovi suma, trditev ali gole možnosti, da nastane na primer že iz obstoja določene proizvodne zmogljivosti v državi izvoznici.
( 27 ) V primeru ločenega carinskega ozemlja članice WTO so „državljani“ vse fizične ali pravne osebe, ki imajo prebivališče ali dejansko delujočo proizvodnjo ali trgovsko podjetje na tem carinskem ozemlju
( 28 ) Kadar se ukrepi TRIM uporabljajo na podlagi upravne presoje, se sporoči vsak primer uporabe. Informacij, ki bi vplivale na legitimne trgovinske interese posameznih podjetij, ni treba sporočati.
( 29 ) Izraz „uveden“, ki se uporablja v tem sporazumu, pomeni dejanje, s katerim članica formalno sproži preiskavo, kot je določeno v členu 5.
( 30 ) Za prodajo enakega proizvoda, ki je namenjen porabi na domačem trgu države izvoznice, običajno velja, da je v zadostni količini za ugotavljanje normalne vrednosti, če taka prodaja pomeni 5 odstotkov ali več od prodaje določenega proizvoda v članici uvoznici, pod pogojem, da je nižji delež sprejemljiv, če dokazi kažejo, da je domača prodaja v takem nižjem deležu v zadostnem obsegu, da zagotavlja pravo primerjavo.
( 31 ) Uporaba izraza „oblasti“ se v tem sporazumu razlaga, da pomeni oblasti na primerni višji ravni.
( 32 ) Podaljšani čas bi moral biti običajno eno leto, v nobenem primeru pa ne sme biti krajši od 6 mesecev.
( 33 ) Prodaja pod ravnijo stroškov na enoto se odvija v znatnih količinah, če oblasti ugotovijo, da je ponderirana povprečna prodajna cena v transakcijah, ki se obravnavajo zaradi ugotavljanja normalne vrednosti, pod ravnijo ponderiranega povprečja stroškov na enoto ali da obseg prodaje pod ravnijo stroškov na enoto pomeni manj kot 20 odstotkov prodanega obsega v transakcijah, ki se obravnavajo zaradi ugotavljanja normalne vrednosti.
( 34 ) Prilagoditve, ki so namenjene zagonskim dejavnostim, morajo izražati stroške na koncu zagonskega obdobja ali, če je to obdobje daljše od trajanja preiskave, zadnje stroške, ki jih lahko oblasti na razumen način upoštevajo med preiskavo.
( 35 ) Razume se, da se posamezni od zgoraj omenjenih dejavnikov lahko prekrivajo in oblasti zagotavljajo, da se ne podvajajo tiste prilagoditve, ki so že upoštevane na podlagi te določbe.
( 36 ) Običajno je datum prodaje datum pogodbe, naročilnice, potrditve naročila ali fakture, kar vsebuje materialne prodajne pogoje.
( 37 ) V tem sporazumu se z izrazom „škoda“, če ni drugače določeno, razume materialna škoda domači industriji, grožnja materialne škode domači industriji ali materialno omejevanje ustanovitve take industrije in se razlaga v skladu z določbami tega člena.
( 38 ) Primer tega, četudi ne edini, je obstoj prepričljivega razloga, da se verjame, da se bo v bližnji prihodnosti znatno povečal uvoz proizvodov po dumpinških cenah.
( 39 ) Za namen tega odstavka se šteje, da so proizvajalci v razmerju z izvozniki ali uvozniki samo, če (a) ima eden izmed njih neposredno ali posredno kontrolo nad drugim; ali (b) sta oba neposredno ali posredno pod kontrolo tretje osebe; ali (c) skupaj, neposredno ali posredno kontrolirajo tretjo osebo, pod pogojem, da obstajajo osnove za prepričanje, da je učinek tega razmerja tak, da vpliva na to, da se določen proizvajalec drugače ravna kot proizvajalci, ki niso v razmerju. Za namene tega odstavka velja, da eden kontrolira drugega, če je prejšnji pravno ali operativno v položaju, da lahko uveljavlja omejitve ali daje navodila drugemu.
( 40 ) V tem sporazumu „odmerjen“ pomeni dokončno ali končno pravno določitev ali izterjavo carine ali takse.
( 41 ) Če je industrija razdrobljena in obsega izjemno veliko število proizvajalcev, smejo oblasti ugotoviti podporo in nasprotovanje z uporabo veljavnih metod statističnega vzorčenja.
( 42 ) Članice se zavedajo, da na ozemlju določenih članic delojemalci domačih proizvajalcev enakega proizvoda ali predstavniki teh delojemalcev lahko vložijo ali podprejo vlogo za preiskavo na podlagi odstavka 1.
( 43 ) Kot splošno pravilo se omejitev časa za izvoznika računa od dneva, ko ta prejme vprašalnik, za katerega se za te namene domneva, da je prejet v enem tednu od dneva, ko je poslan tistemu, ki mora nanj odgovoriti, ali je poslan ustreznemu diplomatskemu predstavniku članice izvoznice, ali v primeru ločenega carinskega ozemlja članice WTO uradnemu predstavniku tega izvoznega ozemlja.
( 44 ) Razume se, da kadar gre za posebej veliko število določenih izvoznikov, se celotno besedilo pisne vloge da samo oblastem članice izvoznice ali ustreznemu trgovinskemu združenju.
( 45 ) Članice se zavedajo, da je na ozemlju določenih članic razkritje možno v skladu z ozko opredeljenim varovalnim ukazom.
( 46 ) Članice soglašajo, da zahtev za varovanje zaupnosti ne bi smeli arbitrarno zavračati.
( 47 ) Beseda „lahko“ se ne sme razlagati tako, da je dovoljeno sočasno nadaljevanje postopkov z uporabo cenovnih zavez, z izjemo določbe odstavka 4.
( 48 ) Razume se, da se lahko zgodi, da spoštovanje rokov, ki so omenjeni v tem pododstavku in pododstavku 3.2, ne bi bilo možno, če je določen proizvod predmet postopka sodne revizije.
( 49 ) Določitev končne obveznosti plačila protidumpinške carine, kot je določeno v tretjem odstavku člena 9, sama po sebi ni proučitev v smislu tega člena.
( 50 ) Če se znesek protidumpinške carine določa za nazaj, ugotovitev v zadnjem ugotovitvenem postopku na podlagi pododstavka 3.1 člena 9, da se ne terja carina, sama po sebi ne nalaga oblastem, da odpravijo dokončno določeno carino.
( 51 ) Tam, kjer oblasti zagotavljajo informacije in razlage v okviru določb tega člena v obliki ločenega poročila, morajo poskrbeti, da je tako poročilo dejansko na voljo širši javnosti.
( 52 ) Ni namen tega, da so izključene dejavnosti v skladu z ustreznimi določbami GATT 1994.
( 53 ) Razume se, da ta določba ne obvezuje članic, da dovolijo vladnim subjektom drugih članic, da opravljajo dejavnosti predodpremne kontrole na njihovem ozemlju
( 54 ) Mednarodni standard je standard, ki ga sprejme vladna ali nevladna organizacija, v katero se lahko včlanijo vse članice, katerih ena od priznanih dejavnosti je s področja standardizacije.
( 55 ) Razume se, da za namene tega sporazuma „višja sila“ pomeni neizogibno silo ali prisilo, nepredvidljiv tok dogodkov, ki opravičuje neizpolnitev pogodbe.
( 56 ) Obveznosti članic uporabnic v zvezi s storitvami subjektov predodpremne kontrole v zvezi s carinskim vrednotenjem so obveznosti, ki so jih sprejele v okviru GATT 1994 in v okviru drugih mnogostranskih trgovinskih sporazumov, vsebovanih v Aneksu 1 A Sporazuma o WTO.
( 57 ) Razume se, da je možno tako tehnično pomoč dati na dvo-, več- ali mnogostranski ravni.
( 58 ) Razume se, da ta določba ne posega v tiste odločbe, ki se nanašajo na opredelitev izraza „domača industrija“ ali izraza „podobni proizvodi domače industrije“ ali na podobne izraze, kjer koli so v uporabi.
( 59 ) V zvezi s pravili o poreklu, ki se uporabljajo pri vladnih nabavah, ta določba ne pomeni dodatne obveznosti poleg tistih, ki so jih članice že sprejele na podlagi GATT 1994.
( 60 ) V zvezi z zahtevami, ki so vložene v prvem letu od začetka veljavnosti Sporazuma WTO, se od članic zahteva samo čimprejšnje izdajanje teh presoj.
( 61 ) Če je predpisano merilo vrednosti, morajo pravila o poreklu navajati tudi način izračunavanja vrednosti, izraženo v odstotkih.
( 62 ) Če je predpisano merilo proizvodnega ali predelovalnega postopka, mora biti tisti postopek, ki daje blagu poreklo, natančno določen.
( 63 ) V zvezi z zahtevami, ki so vložene v prvem letu od začetka veljavnosti Sporazuma WTO, se od članic zgolj zahteva, da te presoje čimprej izdajajo.
( 64 ) Postopki, ki se označujejo kot „postopki za izdajanje dovoljenj“, kot tudi drugi podobni upravni postopki.
( 65 ) V tem sporazumu ni mogoče ničesar razumeti tako, da je podlaga, obseg ali trajanje ukrepa, ki se izvaja z uporabo postopkov za izdajanje dovoljenj, vprašljiva na podlagi tega sporazuma.
( 66 ) V tem sporazuma se šteje, da izraz „vlade“ vključuje pristojne organe Evropskih skupnosti.
( 67 ) Tisti postopki za izdajo uvoznih dovoljenj, ki zahtevajo varščino, ki pa sama po sebi ne omejujejo uvoza, sodijo v področje uporabe odstavkov 1 in 2.
( 68 ) Članica država v razvoju, z izjemo tistih, ki so bile pogodbenice Sporazuma o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj z dne 12. aprila 1979, ki ima posebne težave z zahtevami pododstavkov (a)(ii) in (a)(iii), lahko ob uradnem obvestilu Odbora odloži uporabo teh pododstavkov za največ dve leti od dneva začetka veljavnosti Sporazuma WTO, ki velja za tako članico.
( 69 ) Občasno se uporablja izraz „imetniki kvot“.
( 70 ) V izvirniku dokument GATT 1947, št. L/3515 z dne 23. marca 1971.
( 71 ) V skladu z določbami člena XVI GATT 1994 (opomba k členu XVI) ter določbami prilog od I do III tega sporazuma se kot subvencija ne šteje oprostitev plačila carin ali dajatev za proizvod, ki se izvaža, s katerimi so sicer obremenjeni enaki proizvodi, kadar so namenjeni domači porabi, ali odlog takih carin ali dajatev v zneskih, ki niso višji od tistih, ki so že zapadli v plačilo.
( 72 ) Objektivna merila in pogoji, ki se tu uporabljajo, pomenijo merila ali pogoje, ki so nepristranski in ne dajejo prednosti določenim podjetjem pred drugimi, ki so ekonomska po naravi, horizontalna po načinu uporabe, kot npr. število zaposlenih ali velikost podjetja.
( 73 ) V tej zvezi se upoštevajo tudi pogostost zavračanja ali potrjevanja vlog za subvencije in razlogi za take odločitve.
( 74 ) Ta standard je izpolnjen že tedaj, ko dejstva ne glede na pravno povezavo med subvencijo in izvoznimi rezultati kažejo, da dejansko obstaja povezava z realiziranim ali pričakovanim izvozom ali dohodki na podlagi izvoza. Samo dejstvo, da je subvencija dana podjetju, ki izvaža, še ne pomeni, da gre za izvozno subvencijo v smislu te določbe.
( 75 ) Ukrepi, ki jih Priloga I opredeljuje kot ukrepe, ki ne pomenijo izvozne subvencije, ne morejo biti prepovedani na podlagi te ali katere koli druge določbe tega sporazuma.
( 76 ) Vse roke, ki se omenjajo v tem členu, je možno podaljšati z medsebojnim soglasjem.
( 77 ) Kot je določeno v členu 24.
( 78 ) Če zasedanje DSB ni predvideno v tem času, se skliče posebno zasedanje za ta namen.
( 79 ) Ta izraz ne pomeni, da so dovoljeni protiukrepi, ki so nesorazmerni, glede na to, da so subvencije, ki jih obravnavajo te določbe, prepovedane.
( 80 ) Ta izraz ne pomeni, da so dovoljeni protiukrepi, ki so nesorazmerni, glede na to, da so subvencije, ki jih obravnavajo te določbe, prepovedane.
( 81 ) Izraz „škoda, povzročena domači industriji“ se tu uporablja v enakem smislu kot v delu V.
( 82 ) Izraz „izničenje ali omejevanje“ se v tem sporazumu uporablja v enakem smislu kot v ustreznih določbah GATT 1994 ter se obstoj izničenja in omejevanja ugotavlja v skladu s prakso v zvezi z izvajanjem teh določb.
( 83 ) Izraz „resno ogrožanje interesov druge članice“ se v tem sporazumu uporablja v enakem smislu kot v prvem odstavku člena XVI GATT 1994 in vključuje tudi nevarnost resnega ogrožanja.
( 84 ) Celotna vrednost subvencioniranja se izračuna v skladu z določbami Priloge IV.
( 85 ) Ker se pričakuje, da bodo za trgovino s civilnimi letali veljala posebna mnogostranska pravila, se omenjena mejna vrednost v tem pododstavku ne nanaša na to področje.
( 86 ) Članice upoštevajo, da se pri financiranju, ki temelji na plačilu licenčnin za proizvodnjo civilnih letal, plačila ne realizirajo vedno s prodajo, ker je pod načrtovano, in da to samo po sebi ne pomeni resnega ogrožanja v smislu tega odstavka.
( 87 ) Razen če veljajo druga posebna mnogostranska pravila za trgovino s tem proizvodom ali surovino.
( 88 ) Dejstvo, da so določene okoliščine omenjene v tem odstavku, še ne pomeni, da imajo te okoliščine kak poseben pravni pomen na podlagi določb GATT 1994 ali določb tega sporazuma. Te okoliščine ne smejo biti osamljen pojav ter take, ki se redko pojavljajo ali pa so nepomembne.
( 89 ) Če se zahteva nanaša na subvencijo, za katero se domneva, da lahko povzroči resno ogrožanje v smislu prvega odstavka člena 6, se lahko razpoložljivi dokazi resnega ogrožanja omejijo na dokaze o tem, ali so izpolnjeni pogoji odstavka 1 člena 6.
( 90 ) Vse roke, ki se omenjajo v tem členu, je možno podaljšati z medsebojnim soglasjem.
( 91 ) Če zasedanje DSB v tem času ni predvideno, se skliče posebno zasedanje za ta namen.
( 92 ) Če zasedanje DSB v tem času ni predvideno, se skliče posebno zasedanje za ta namen.
( 93 ) Splošno je priznano, da članice uporabljajo vladno pomoč za različne namene in dejstvo, da taka pomoč ne izpolnjuje pogojev za obravnavo kot neizpodbojen ukrep na podlagi določb tega člena, samo po sebi ne omejuje članic, da dajejo take oblike pomoči.
( 94 ) Ker se pričakuje, da bodo za trgovino s civilnimi letali veljala posebna mnogostranska pravila, se določbe tega pododstavka ne nanašajo na to vrsto proizvoda.
( 95 ) Najpozneje v 18 mesecih od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO Odbor za subvencije in izravnalne ukrepe, na katerega se sklicuje člen 24 (ki se v tem sporazumu imenuje Odbor), prouči uresničevanje določb pododstavka 2(a) z namenom, da opravi vse potrebne spremembe, da bi izboljšal uresničevanje teh določb. Pri obravnavanju možnih sprememb Odbor pozorno prouči definicije kategorij, ki jih vsebuje ta pododstavek, v skladu z izkušnjami članic pri vodenju raziskovalnih programov kakor tudi z delom v drugih ustreznih mednarodnih ustanovah.
( 96 ) Določbe tega sporazuma se ne uporabljajo za bazične raziskovalne dejavnosti, ki jih neodvisno opravljajo visokošolske ali raziskovalne ustanove. Izraz „bazična raziskava“ pomeni razširjanje splošnega znanstvenega in tehničnega znanja, ki ni vezano na industrijske ali trgovinske cilje.
( 97 ) Dovoljena raven neizpodbojne pomoči, na katero se nanaša ta pododstavek, se določi odvisno od celote nastalih ustreznih stroškov med trajanjem posameznega projekta.
( 98 ) Izraz „industrijska raziskava“ pomeni načrtovano raziskavo ali kritično analizo, ki ima namen odkriti nova znanja, s ciljem, da je lahko tako znanje uporabno pri razvoju novih proizvodov, postopkov ali storitev ali lahko znatno izboljša že obstoječi proizvod, postopek ali storitev.
( 99 ) Izraz „predkonkurenčna razvojna dejavnost“ pomeni spreminjanje rezultatov industrijskih raziskav v načrt ali model za nov ali izboljšan proizvod, postopek ali storitev, ne glede, ali so namenjeni prodaji ali uporabi, vključno z izdelavo prvega prototipa, ki pa ni primeren za komercialno uporabo. Vključena so lahko tudi oblikovna zasnova in vzorec proizvoda, različice postopkov in storitev ter prve demonstracije ali poskusni projekti pod pogojem, da teh ni možno spremeniti ali uporabiti za industrijsko rabo ali trgovinsko izkoriščanje. Ne vključuje rutinskih ali občasnih sprememb obstoječega proizvoda, proizvodne linije, proizvodnega postopka, storitev in drugih tekočih operacij, čeprav te spremembe lahko pomenijo izboljšave.
( 100 ) Pri programih, ki se nanašajo na industrijske raziskave in predkonkurenčne razvojne dejavnosti, dovoljena raven neizpodbojne pomoči ne sme presegati enostavnega povprečja dovoljenih ravni neizpodbojne pomoči, ki se uporablja v zvezi z zgornjima dvema kategorijama, ki se računa na podlagi vseh dovoljenih stroškov, kot je določeno od (i) do (v) tega pododstavka.
( 101 ) „Splošni okvir regionalnega razvoja“ pomeni, da je program regionalnega subvencioniranja del interno konsistentne in splošno uporabne politike regionalnega razvoja in da se subvencije na področju regionalnega razvoja ne dajejo ločenim geografskim območjem, ki nimajo ali skoraj nimajo nobenega vpliva na razvoj regije.
( 102 ) „Nepristranska in objektivna merila“ so merila, ki ne dajejo prednosti določenim območjem bolj, kot je primerno za odpravo ali zmanjšanje regionalnih razvojnih razlik v okviru politike regionalnega razvoja. Glede na to morajo programi subvencij na področju regionalnega razvoja vsebovati najvišje možne zneske pomoči, ki jih je možno dati za vsak posamezni projekt, ki se subvencionira.Ti najvišji zneski morajo biti različni glede na različne ravni razvoja določenih območij in morajo biti izraženi v obliki investicijskih stroškov oz. stroškov odpiranja novih delovnih mest. Znotraj takih najvišjih ravni mora biti razporeditev take pomoči dovolj široka in enakomerna, da ne pride do neke prevladujoče oblike uporabe subvencije ali da ne bi bila dana nesorazmerno velika subvencija določenemu podjetju, kot je določeno v členu 2.
( 103 ) Izraz „obstoječa osnovna sredstva“ pomeni tista osnovna sredstva, ki so v uporabi najmanj dve leti v času, ko se uvajajo nove ekološke zahteve.
( 104 ) Razume se, da se v nobenem primeru v zvezi s to zahtevo notifikacije ne zahteva dajanje zaupnih informacij, vključno s poslovno zaupnimi informacijami.
( 105 ) Določbe dela II in III je možno uporabljati sočasno z določbami dela V, toda v zvezi z učinki določene subvencije na domačem trgu članice uvoznice je na voljo samo ena oblika ukrepa (ali izravnalna carina, če so izpolnjeni pogoji dela V ali protiukrep v smislu člena 4 ali 7). Določbe dela III in V se ne morejo uporabljati za ukrepe, za katere velja, da so neizpodbojni v skladu z določbami dela IV. Toda za ukrepe, na katere se nanaša odstavek 1(a) člena 8, je možno uvesti preiskavo, da bi se ugotovilo, ali so specifični po naravi v smislu člena 2. Poleg tega je za subvencijo, na katero se nanaša odstavek 2 člena 8, ki se uporablja v okviru programa, ki ni bil sporočen v skladu z odstavkom 3 člena 8, možno uporabiti določbe dela III ali V, vendar se taka subvencija obravnava kot neizpodbojna, če je v skladu s standardi, ki so določeni v odstavku 2 člena 8.
( 106 ) Izraz „izravnalna carina“ pomeni posebno carino, ki se uporabi z namenom izravnave kakršne koli subvencije, ki se neposredno ali posredno daje za predelavo, proizvodnjo ali izvoz določenega blaga, kot je določeno z odstavkom 3 člena VI GATT 1994.
( 107 ) Izraz „sprožitev“, ki se uporablja od tu naprej, pomeni začetek postopka ali dejavnosti, s katero članica formalno začne preiskavo v smislu člena 11.
( 108 ) V primeru razdrobljenosti industrije, ki pomeni izjemno veliko število proizvodov, smejo oblasti ugotavljati podporo ali nasprotovanje z uporabo statistično veljavnih tehnik vzorčenja.
( 109 ) Članice se zavedajo, da na območju določenih članic lahko zaposleni delavci domačih proizvajalcev enakega proizvoda ali njihovi zastopniki vložijo ali podprejo vlogo za uvedbo poizvedb v smislu odstavka 1.
( 110 ) Kot splošno pravilo se rok za izvoznike šteje od dneva prejema vprašalnika, za katerega pa se domneva, da je prejet en teden od dneva, ko je poslan tistemu, ki ga je dolžan izpolniti ali ko je poslan ustreznim diplomatskim predstavnikom članice izvoznice ali, če gre za ločeno carinsko območje članice WTO, uradnemu predstavniku tega izvoznega območja.
( 111 ) Razume se, da kadar je vključenih še posebej veliko izvoznikov, se dostavi celotno besedilo vloge le oblastem članice izvoznice ali pristojnemu trgovinskemu združenju, ki nato pošlje izvode vloge določenim izvoznikom.
( 112 ) Članice se zavedajo, da je lahko na območju določenih članic razkritje nujno potrebno zaradi zelo ozke zaščite.
( 113 ) Članice se sporazumejo, da zahteve za varstvo zaupnosti ne smejo biti arbitrarno odbite. Članice se dalje sporazumejo, da oblasti lahko zahtevajo odpoved zaupnosti le glede informacij v zvezi s postopkom.
( 114 ) V skladu z določbami tega odstavka je posebej pomembno, da nobena pritrdilna ugotovitev, bodisi predhodna ali dokončna, ni možna, dokler se ne da razumna možnost, da se opravijo posvetovanja. Taka posvetovanja so lahko podlaga za postopke v skladu z določbami dela II, III ali X.
( 115 ) V tem sporazumu izraz „škoda“, če ni drugače določeno, pomeni materialno škodo domači industriji, grožnjo materialne škode domači industriji ali zaostajanje razvoja domače industrije in se razlaga v skladu z določbami tega člena.
( 116 ) V tem sporazumu izraz „enak proizvod“ („produit similaire“) pomeni proizvod, ki je identičen, t. j. v vseh pogledih enak proizvodu, ki je predmet obravnave, ali če takega proizvoda ni, drugi proizvod, ki ni enak v vseh pogledih, ima pa značilnosti, ki so zelo blizu tistim, ki jih ima proizvod, ki se obravnava.
( 117 ) Kot je določeno v odstavkih 2 in 4.
( 118 ) Za namene tega odstavka velja, da so proizvajalci v razmerju z izvozniki in uvozniki samo, če: (a) eden od njih posredno ali neposredno nadzoruje drugega; ali (b) sta oba posredno ali neposredno pod nadzorom tretje osebe; ali (c) skupaj posredno ali neposredno nadzorujejo tretjo osebo pod pogojem, da obstajajo razlogi, da se domneva, da je učinek tega razmerja tak, da povzroča, da proizvajalec drugače ravna od proizvajalca, ki ni v takem razmerju. Za namene tega odstavka velja, da je prvi pod nadzorom drugega, če ima zadnji na pravni ali operativni osnovi možnost omejevati ali usmerjati prvega.
( 119 ) Beseda „lahko“ se ne sme razlagati tako, da pomeni sočasno nadaljevanje postopka z uporabo zavez, razen na podlagi določbe odstavka 4.
( 120 ) Za namene tega odstavka „domači zainteresirani subjekti“ vključujejo tudi potrošnike in industrijske porabnike uvoženega proizvoda, ki je v preiskavi.
( 121 ) V tem sporazumu se „obremenitev“ uporablja za dokončno ali končno zakonito določitev ali plačilo carine ali takse.
( 122 ) Če se višina izravnalne carine določa za nazaj, ugotovitev v zadnjem postopku, da se carina ne plača, sama po sebi ne zahteva od oblasti, da ukinejo prej dokončno določeno carino.
( 123 ) Če oblasti dajo informacije in razloge v obliki ločenega poročila v skladu z določbami tega člena, morajo poskrbeti za to, da je poročilo dostopno javnosti.
( 124 ) Odbor ustanovi Delovno skupino za proučitev vsebine in oblike vprašalnika, kot je določen v dokumentu BISD 9S/193-194.
( 125 ) Za članico državo v razvoju, ki od dneva začetka veljavnosti Sporazuma o WTO ne daje izvoznih subvencij, se ta odstavek uporabi na podlagi višine izvoznih subvencij v letu 1986.
( 126 ) Namen tega odstavka ni preprečiti dejavnosti na podlagi drugih ustreznih določb GATT 1994, če je smiselno.
( 127 ) Izraz „obstoječi komercialni“ pomeni, da izbira med domačimi in uvoženimi proizvodi ni omejena in je odvisna le od komercialnih meril.
( 128 ) Za namene tega sporazuma navedeni izrazi pomenijo:
„neposredni davki“: davki na plače, dobički, obresti, najemnine, licenčnine, in vse druge oblike dohodka in davki na lastnino nepremičnin;
„uvozne dajatve“: carine in druge fiskalne dajatve, ki niso drugje določene in se plačujejo za uvoz;
„posredni davki“: prometni davek, akciza, davek na dodano vrednost, davek na franšizo, kolek, davek na transfer, davek na zaloge in opremo, mejni davki in vsi drugi davki, ki niso neposredni, in uvozne dajatve;
„fazni“ posredni davki: plačajo se za blago in storitve, ki se neposredno ali posredno uporabljajo pri izdelavi določenega proizvoda;
„kumulativa“ posrednih davkov: so posredni davki, ki se obračunavajo v različnih fazah, če ni posebnega mehanizma za obračun davka na blago in storitve na podlagi enotne proizvodne faze in se zato obračunavajo za vsako naslednjo fazo proizvodnje;
„odlog“ davkov: obsega povračila davkov;
„odlog ali povračila uvoznih dajatev“: vključuje celotno ali delno oprostitev ali odložitev plačila uvoznih dajatev.
( 129 ) Članice upoštevajo, da odlog nujno ne pomeni tudi izvozne subvencije, če se npr. plačajo ustrezne obresti. Članice potrjujejo načelo, da so cene za blago v poslovanju med izvoznimi podjetji in tujimi kupci pod njihovim ali pod skupnim nadzorom iz davčnih razlogov tiste cene, ki se neprizadeto plačujejo med podjetji. Vsaka članica lahko opozori drugo članico na administrativno ali podobno prakso, ki to načelo zanika in ki lahko omogoča precejšnje prihranke pri neposrednih davkih na izvoz. V takih okoliščinah si članice prizadevajo, da odpravijo medsebojne razlike z uporabo obstoječih sporazumov o izogibanju dvojnega obdavčenja ali drugih mednarodnih mehanizmov, brez poseganja v pravice in obveznosti članic na podlagi GATT 1994, vključno s pravico do posvetovanja.
Odstavek (e) ne omejuje članice, da ukrepa, da bi se izognila dvojnemu obdavčenju dohodkov iz tujih virov, ki jih pridobivajo njena podjetja ali podjetja druge članice.
( 130 ) Za namene tega sporazuma navedeni izrazi pomenijo:
„neposredni davki“: davki na plače, dobički, obresti, najemnine, licenčnine, in vse druge oblike dohodka in davki na lastnino nepremičnin;
„uvozne dajatve“: carine in druge fiskalne dajatve, ki niso drugje določene in se plačujejo za uvoz;
„posredni davki“: prometni davek, akciza, davek na dodano vrednost, davek na franšizo, kolek, davek na transfer, davek na zaloge in opremo, mejni davki in vsi drugi davki, ki niso neposredni, in uvozne dajatve;
„fazni“ posredni davki: plačajo se za blago in storitve, ki se neposredno ali posredno uporabljajo pri izdelavi določenega proizvoda;
„kumulativa“ posrednih davkov: so posredni davki, ki se obračunavajo v različnih fazah, če ni posebnega mehanizma za obračun davka na blago in storitve na podlagi enotne proizvodne faze in se zato obračunavajo za vsako naslednjo fazo proizvodnje;
„odlog“ davkov: obsega povračila davkov;
„odlog ali povračila uvoznih dajatev“: vključuje celotno ali delno oprostitev ali odložitev plačila uvoznih dajatev.
( 131 ) Za namene tega sporazuma navedeni izrazi pomenijo:
„neposredni davki“: davki na plače, dobički, obresti, najemnine, licenčnine, in vse druge oblike dohodka in davki na lastnino nepremičnin;
„uvozne dajatve“: carine in druge fiskalne dajatve, ki niso drugje določene in se plačujejo za uvoz;
„posredni davki“: prometni davek, akciza, davek na dodano vrednost, davek na franšizo, kolek, davek na transfer, davek na zaloge in opremo, mejni davki in vsi drugi davki, ki niso neposredni, in uvozne dajatve;
„fazni“ posredni davki: plačajo se za blago in storitve, ki se neposredno ali posredno uporabljajo pri izdelavi določenega proizvoda;
„kumulativa“ posrednih davkov: so posredni davki, ki se obračunavajo v različnih fazah, če ni posebnega mehanizma za obračun davka na blago in storitve na podlagi enotne proizvodne faze in se zato obračunavajo za vsako naslednjo fazo proizvodnje;
„odlog“ davkov: obsega povračila davkov;
„odlog ali povračila uvoznih dajatev“: vključuje celotno ali delno oprostitev ali odložitev plačila uvoznih dajatev.
( 132 ) Odstavek (h) se ne nanaša na davčne sisteme na dodano vrednost ali uravnavanje mejnih davkov namesto prejšnjih; vprašanje pretiranega odloga davka na dodano vrednost je obravnavano samo v okviru točke (g).
( 133 ) Za namene tega sporazuma navedeni izrazi pomenijo:
„neposredni davki“: davki na plače, dobički, obresti, najemnine, licenčnine, in vse druge oblike dohodka in davki na lastnino nepremičnin;
„uvozne dajatve“: carine in druge fiskalne dajatve, ki niso drugje določene in se plačujejo za uvoz;
„posredni davki“: prometni davek, akciza, davek na dodano vrednost, davek na franšizo, kolek, davek na transfer, davek na zaloge in opremo, mejni davki in vsi drugi davki, ki niso neposredni, in uvozne dajatve;
„fazni“ posredni davki: plačajo se za blago in storitve, ki se neposredno ali posredno uporabljajo pri izdelavi določenega proizvoda;
„kumulativa“ posrednih davkov: so posredni davki, ki se obračunavajo v različnih fazah, če ni posebnega mehanizma za obračun davka na blago in storitve na podlagi enotne proizvodne faze in se zato obračunavajo za vsako naslednjo fazo proizvodnje;
„odlog“ davkov: obsega povračila davkov;
„odlog ali povračila uvoznih dajatev“: vključuje celotno ali delno oprostitev ali odložitev plačila uvoznih dajatev.
( 134 ) Inputi, ki se porabijo v procesu proizvodnje, so inputi, ki postanejo sestavine, energija, gorivo in olje, ki se porabijo v procesu proizvodnje in primesi, ki se porabijo med proizvodnjo, da se pridobi izvozni proizvod.
( 135 ) Po potrebi se lahko članice sporazumejo o zadevah, ki niso zajete v tej prilogi ali pa potrebujejo nadaljnjo razlago za namene odstavka 1(a) člena 6.
( 136 ) Podjetje, ki je dobilo subvencijo, je podjetje na območju članice, ki daje subvencijo.
( 137 ) Pri subvencijah v povezavi z davki se kot vrednost proizvoda računa celotna vrednost prodaje podjetja, ki je subvencijo dobilo, v proračunskem letu, v katerem je podjetje dobilo davčni popust ali odpust.
( 138 ) Primeri zagona vključujejo primere nastale finančne obveznosti v zvezi z razvojem proizvoda ali gradnjo za proizvodnjo proizvodov, ki se subvencionirajo, četudi se proizvodnja še ni začela.
( 139 ) Kadar je treba dokazati obstoj resnega ogrožanja.
( 140 ) V postopku zbiranja informacij, ki ga opravlja DSB, se upošteva potreba po varovanju informacij, ki so po naravi zaupne, ali jih članice, ki so vključene v postopek, dajejo na zaupni osnovi.
( 141 ) Vključitev članic držav v razvoju v seznam v odstavku (b) temelji na najnovejših podatkih Svetovne banke o bruto narodnem dohodku na prebivalca.
( 142 ) Pojasniti je treba, da sta akvakultura in ribištvo v celinskih vodah izključena iz področja uporabe tega sporazuma.
( 143 ) Pojasniti je treba, da se meddržavna plačila na podlagi sporazumov o dostopu do ribolovnih virov ne štejejo za subvencije v smislu tega sporazuma.
( 144 ) Pojasniti je treba, da se za namene tega sporazuma subvencija pripiše članici, ki jo dodeli, ne glede na zastavo ali registracijo udeleženih plovil ali državljanstvo prejemnika.
( 145 ) „Nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov“ se nanaša na dejavnosti iz odstavka 3 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, ki ga je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) sprejela leta 2001.
( 146 ) Za namene člena 3 pojem „upravljavec“ pomeni upravljavca v smislu člena 2(e) v času kršitve v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. Pojasniti je treba, da se prepoved dodelitve ali ohranitve subvencij za upravljavce, ki se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, uporablja za subvencije, namenjene ribolovu in z ribolovom povezanim dejavnostim na morju.
( 147 ) Nobena določba v tem členu se ne razlaga tako, da so članice zavezane k začetku preiskav nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ali sprejemanju ugotovitev o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu.
( 148 ) Nobena določba v tem členu se ne razlaga tako, da bi vplivala na pristojnost subjektov s seznama na podlagi ustreznih mednarodnih instrumentov ali podeljevala nove pravice subjektom s seznama pri ugotovitvah v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom.
( 149 ) Nobena določba v tem členu se ne razlaga tako, da se veljavnost ali izvršljivost ugotovitve o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu odloži ali se nanjo vpliva.
( 150 ) To lahko na primer vključuje priložnost za dialog ali pisno izmenjavo informacij, če to zahteva država zastave ali članica, ki subvencionira.
( 151 ) Odprava sankcij je določena na podlagi zakonov ali postopkov organa, ki je sprejel ugotovitev iz člena 3.2.
( 152 ) Za namene tega odstavka je biološko trajnostna raven tista raven, ki jo določi obalna članica, ki ima jurisdikcijo nad območjem, na katerem se izvaja ribolov ali z ribolovom povezana dejavnost, z uporabo referenčnih točk, kot so največji trajnostni donos ali druge referenčne točke, sorazmerno s podatki, ki so na voljo za ribištvo; ali ustrezna regionalna organizacija ali ureditev za upravljanje ribištva na območjih in za vrste, ki so v njeni pristojnosti.
( 153 ) Za namene člena 8.1 članice zagotovijo te informacije poleg vseh informacij, ki se zahtevajo na podlagi člena 25 sporazuma SCM in kot je določeno v katerem koli vprašalniku, ki ga uporablja odbor SCM, kot je na primer G/SCM/6/Rev.1.
( 154 ) Za članice, ki so najmanj razvite države in države v razvoju, katerih letni delež v količini svetovne proizvodnje na podlagi morskega ribolova ne presega 0,8 odstotka glede na najnovejše objavljene podatke FAO, kot jih je razposlal sekretariat STO, se lahko dodatne informacije iz tega pododstavka uradno sporočijo vsaka štiri leta.
( 155 ) Pojem „deljeni staleži“ se nanaša na staleže, ki se pojavljajo v izključnih ekonomskih conah dveh ali več obalnih članic ali tako znotraj izključne ekonomske cone kot tudi na območju onkraj nje in ob njej.
( 156 ) Za ribištvo več vrst lahko članica namesto tega zagotovi druge ustrezne in razpoložljive podatke o ulovu.
( 157 ) Ta obveznost se lahko izpolni tako, da se predloži posodobljena elektronska povezava do uradne spletne strani članice priglasiteljice ali druge ustrezne uradne spletne strani, ki vsebuje te informacije.
( 158 ) Pododstavka 1(b) in 1(c) člena XXIII sporazuma GATT 1994 ter člen 26 dogovora o reševanju sporov se ne uporabljajo za reševanje sporov na podlagi tega sporazuma.
( 159 ) Za namene tega člena se pojem „prepovedana subvencija“ v členu 4 sporazuma SCM nanaša na subvencije, za katere velja prepoved iz člena 3, člena 4 ali člena 5 tega sporazuma.
( 160 ) Pojasniti je treba, da se ta določba ne uporablja za gospodarske ali finančne krize.
( 161 ) Ta omejitev velja tudi za arbitra določenega na podlagi člena 25 dogovora o reševanju sporov.
( 162 ) Vključno s pravili in postopki regionalnih organizacij ali ureditev za upravljanje ribištva.
( 163 ) Carinska unija lahko uporablja poseben zaščitni ukrep enotno ali v korist določene države članice. Ko carinska unija uporablja poseben zaščitni ukrep enotno, morajo vse zahteve v zvezi z ugotavljanjem resne škode ali grožnje na podlagi tega sporazuma temeljiti na pogojih, ki se nanašajo na carinsko unijo kot celoto. Če se poseben zaščitni ukrep uporablja v korist določene države članice, morajo vse zahteve, ki se nanašajo na ugotavljanje resne škode ali grožnje, temeljiti na pogojih, ki obstajajo v tej državi članici, in mora biti ukrep omejen na to državo članico. Nič v tem sporazumu vnaprej ne vpliva na razlago razmerja med členom XIX in odstavkom 8 člena XXIV GATT 1994.
( 164 ) Članica Odboru za posebne zaščitne ukrepe takoj sporoči ukrep v zvezi s prvim odstavkom člena 9.
( 165 ) Uvozno kvoto, ki se uporablja kot poseben zaščitni ukrep v skladu z ustreznimi določbami GATT 1994 in tega sporazuma, lahko na podlagi medsebojnega sporazuma nadzira članica izvoznica.
( 166 ) Primeri podobnih ukrepov vključujejo zmernejši izvoz, sisteme spremljanja izvoznih in uvoznih cen, nadzor izvoza in uvoza, obvezne uvozne kartele, arbitrarne sisteme izdajanja izvoznih in uvoznih dovoljenj oziroma katere koli od teh, ki dajejo zaščito.
( 167 ) Edina izjema, do katere imajo pravico Evropske skupnosti, je določena v Prilogi k temu sporazumu.
( 168 ) Ta pogoj se razume v smislu števila sektorjev, vpliva na obseg trgovine in oblik ponudbe. Za izpolnitev tega pogoja sporazum a priori ne izključuje nobene oblike.
( 169 ) Tako povezovanje daje državljanom pogodbenic pravico do prostega vstopa na trg delovne sile v pogodbenicah in vključuje ukrepe, ki zadevajo pogoje plačevanja, druge pogoje zaposlovanja in socialne ugodnosti.
( 170 ) Izraz „ustrezne mednarodne organizacije“ se nanaša na mednarodna telesa, v katera se lahko včlanijo ustrezni organi vsaj vseh članic WTO.
( 171 ) Razume se, da naj bi bili postopki po petem odstavku enaki postopkom GATT 1994.
( 172 ) Možna je izjema od javnega reda le, če obstaja resnična in dovolj resna grožnja enemu od temeljnih interesov družbe.
( 173 ) Ukrepi, ki imajo za namen zagotoviti enako ali učinkovito nalaganje ali pobiranje neposrednih davkov, vključujejo ukrepe, ki jih članica sprejme na podlagi svojega davčnega sistema, ki:
se uporabljajo za nerezidenčne ponudnike storitev ob priznavanju dejstva, da se davčne obveznosti nerezidentov določajo glede na obdavčljive postavke, ki izvirajo z ozemlja članice ali ki so na njem; ali
se uporabljajo za nerezidente, da bi se zagotovila uveljavitev ali pobiranje davkov na ozemlju članice; ali
se uporabljajo za nerezidente ali rezidente, da bi se preprečilo izogibanje ali utaja davkov, vključno z ukrepi za zagotovitev upoštevanja predpisov; ali
se uporabljajo za uporabnike storitev, opravljenih na ozemlju ali z ozemlja druge članice, da bi bili zagotovljeni nalaganje in pobiranje davkov od teh uporabnikov, ki imajo izvor na ozemlju te članice; ali
ločujejo ponudnike storitev, ki plačujejo davek za predmete, obdavčljive po celem svetu, in druge ponudnike storitev ob priznavanju razlike v naravi davčne osnove med obema; ali
določajo, razporejajo ali razdeljujejo dohodek, dobiček, zaslužek, izgubo, odbitke ali posojila rezidentov ali podružnic oziroma med osebami v razmerju ali podružnicami iste osebe, da bi tako zavarovali davčno osnovo članice.
Davčno izrazoslovje ali koncepti v odstavku (d) člena XIV in tej opombi se določajo po davčnih definicijah in konceptih ali enakih ali podobnih definicijah in konceptih domače zakonodaje članice, ki sprejema ukrep.
( 174 ) Bodoči delovni program bo določil, kako in kdaj bodo potekala pogajanja za oblikovanje takih mnogostranskih pravil.
( 175 ) Če članica prevzame obvezo dostopa na trg v zvezi s ponudbo kake storitve na način, omenjen v pododstavku 2(a) člena I tega sporazuma, in če je čezmejni pretok kapitala bistven del same storitve, je ta članica s tem obvezana, da dovoli tak pretok. Če članica prevzame obvezo glede dostopa na trg v zvezi s ponudbo kake storitve na način, omenjen v pododstavku 2(c) člena I tega sporazuma, je s tem obvezna dovoliti s tem povezane transferje kapitala na svoje ozemlje.
( 176 ) Pododstavek 2(c) ne obsega ukrepov članice, s katerimi omejuje inpute v ponudbo storitev.
( 177 ) Posebne zahteve, ki jih predpostavlja ta člen, se ne razlagajo tako, da zahtevajo od kake članice, da kompenzira morebitne notranje konkurenčne pomanjkljivosti, ki izhajajo iz tuje narave določenih storitev ali ponudnikov storitev.
( 178 ) Pri sporazumih o preprečevanju dvojne obdavčitve, ki že obstajajo na dan začetka veljavnosti Sporazuma o WTO, se lahko zadeva predloži Svetu za trgovino s storitvami le s soglasjem obeh pogodbenic takega sporazuma.
( 179 ) Če storitve ne ponudi neposredno pravna oseba, temveč je ponujena z drugimi oblikami tržne prisotnosti, npr. podružnicami ali predstavništvi, ne glede na to ponudniku storitve (tj. pravni osebi) s tovrstno prisotnostjo pripada obravnava, zagotovljena ponudnikom storitev po tem sporazumu. Taka obravnava se razširi tudi na prisotnost, s katero je storitev ponujena, in je ni treba širiti na druga območja ponudnika storitev, ki so zunaj ozemlja, na katerem je ponujena storitev.
( 180 ) Zgolj dejstvo, da fizične osebe iz določenih članic za prehod meje potrebujejo vizum iz drugih pa ne, ne velja za izničenje ali zmanjšanje koristi po določilih njenih specifičnih obvez.
( 181 ) Ta odstavek se razume tako, da vsaka članica zagotavlja, da se obveznosti iz te priloge uporabljajo glede ponudnikov javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij in storitev z vsemi potrebnimi ukrepi.
( 182 ) Izraz „nediskriminacijski“ se razume tako, da se nanaša na obravnavo države z največjimi ugodnostmi in nacionalno obravnavo, kot je opredeljena v sporazumu, in na sektorsko specifično rabo izraza „določila in pogoji, ki niso manj ugodni od tistih, ki veljajo za katerega koli drugega uporabnika enakih javnih telekomunikacijskih prenosnih omrežij ali storitev v enakih okoliščinah“.
( 183 ) Če se v tem sporazumu omenjajo „državljani“, se domneva, če gre za ločeno carinsko ozemlje članice WTO, da pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima na tem carinskem ozemlju prebivališče ali dejansko in učinkovito industrijsko ali trgovinsko ustanovo.
( 184 ) S „Pariško konvencijo“ je v tem sporazumu mišljena Pariška konvencija za varstvo industrijske lastnine; s „Pariško konvencijo (1967)“ je mišljen Stockholmski akt te konvencije z dne 14. julija 1967. „Bernska konvencija“ se nanaša na Bernsko konvencijo za varstvo književnih in umetniških del; z „Bernsko konvencijo (1971)“ je mišljen Pariški akt te konvencije z dne 24. julija 1971. „Rimska konvencija“ se nanaša na Mednarodno konvencijo za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij, ki je bila sprejeta v Rimu 26. oktobra 1961. „Pogodba o intelektualni lastnini na področju integriranih vezij“ se nanaša na Pogodbo o intelektualni lastnini na področju integriranih vezij, ki je bila sprejeta v Washingtonu 26. maja 1989. „Sporazum o WTO“ se nanaša na Sporazum o ustanovitvi WTO.
( 185 ) Za namene členov 3 in 4 vključuje „varstvo“ tudi zadeve, ki vplivajo na razpoložljivost, pridobitev, obseg, ohranjanje in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, kakor tudi na tiste zadeve, ki vplivajo na uporabo pravic intelektualne lastnine, ki jih posebej obravnava ta sporazum.
( 186 ) Ne glede na prvi stavek člena 42 lahko članice glede teh obveznosti v zamenjavo določijo izvajanje z upravnimi sredstvi.
( 187 ) Za namene tega člena lahko katera koli članica izraza „raven izumiteljstva“ in „možnost uporabe v industriji“ šteje kot sinonima izrazoma „neočiten“ in „uporaben“.
( 188 ) Ta kakor tudi vse preostale pravice, ki so dane po tem sporazumu v zvezi z uporabo, prodajo, uvozom ali drugačno distribucijo blaga, so predmet določb 6. člena.
( 189 ) „Drugačna uporaba“ je uporaba, ki ni tista, ki jo dovoljuje 30. člen.
( 190 ) Razume se, da tiste članice, ki nimajo izvirnega sistema dajanja patenta, lahko določijo, da se obdobje zaščite šteje od datuma vložitve prijave v izvirni sistem dajanja patenta.
( 191 ) Izraz „imetnik pravice“ se v tem poglavju razume enako kot izraz „imetnik pravice“ v pogodbi IPIC.
( 192 ) V tej določbi pomeni „v nasprotju s pošteno trgovinsko prakso“ vsaj prakso, kot je kršitev pogodbe, kršitev zaupanja in napeljevanje na kršitev, in vključuje pridobitev neobjavljene informacije po tretjih strankah, ki so vedele, ali zaradi velike malomarnosti niso vedele, da gre pri pridobivanju informacij za tako prakso.
( 193 ) V tem delu izraz „imetnik pravice“ vključuje zveze in združenja, ki lahko zakonito zahtevajo take pravice.
( 194 ) Če je članica odpravila pretežno ves nadzor v zvezi s prehodom blaga čez svojo mejo z drugo članico, ki je del carinske unije, se od nje ne zahteva, da uporablja določbe tega poglavja na tej meji.
( 195 ) Razume se, da ni obveznosti, da se uporabljajo taki postopki za uvoz blaga, ki je dano na trg v drugi državi po ali s privoljenjem imetnika pravice, ali za blago v tranzitu.
( 196 ) Za namene tega sporazuma:
„blago s ponarejeno znamko“ pomeni blago, vključno z embalažo, ki brez dovoljenja nosi znamko, ki je enaka veljavno registrirani znamki za tako blago, ali ki je ni mogoče razlikovati od take znamke in s tem krši pravice lastnika znamke v skladu z zakoni države uvoza;
„piratsko avtorsko blago“ pomeni vsako blago, katerega kopije so izdelane brez pristanka imetnika pravice ali osebe, ki jo pooblasti imetnik pravice v državi izdelave, in ki je posredno ali neposredno izdelano iz predmeta, pri katerem bi izdelava kopije pomenila kršitev avtorske ali sorodne pravice v skladu z zakoni države uvoza.
( 197 ) Šteje se, da DSB v zadevi, ki mu je predložena v obravnavo, odloča s konsenzom, če nobena članica, navzoča na zasedanju DSB, ob sprejetju odločitve formalno ne nasprotuje predlagani odločitvi.
( 198 ) Ta odstavek se uporablja tudi za spore, o katerih poročila ugotovitvenega sveta niso bila sprejeta ali v celoti uresničena.
( 199 ) Kadar določbe katerega koli zajetega sporazuma v zvezi z ukrepi, ki so jih sprejele regionalne ali lokalne vlade ali oblasti na ozemlju članice, vsebujejo določbe, ki so drugačne od določb tega odstavka, veljajo določbe tega drugega zajetega sporazuma.
( 200 ) Ustrezne določbe o posvetovanjih v zajetih sporazumih so navedene tukaj: Sporazum o kmetijstvu, člen 19; Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, odstavek 1 člena 11; Sporazum o tekstilu in oblačilih, odstavek 4 člena 8; Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini, odstavek 1 člena 14; Sporazum o ukrepih na področju vlaganj, ki vplivajo na trgovino, člen 8; Sporazum o izvajanju člena VI GATT 1994, odstavek 2 člena 17; Sporazum o izvajanju člena VII GATT 1994, odstavek 2 člena 19; Sporazum o predodpremni kontroli, člen 7; Sporazum o pravilih o poreklu blaga, člen 7; Sporazum o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj, člen 6; Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih, člen 30; Sporazum o posebnih zaščitnih ukrepih, člen 14; Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, člen 64.1; ter vse ustrezne določbe o posvetovanju v večstranskih trgovinskih sporazumih, kot jih določajo pristojni organi vsakega sporazuma in so sporočeni DSB.
( 201 ) Če to zahteva tožeča stranka, se zasedanje DSB skliče v ta namen v 15 dneh od zahteve pod pogojem, da je bilo obvestilo o zasedanju dano vsaj 10 dni vnaprej.
( 202 ) Če so stranke v sporu carinske unije ali skupni trgi, velja ta določba za državljane vseh držav članic carinske unije ali skupnih trgov.
( 203 ) Če zasedanje DSB ni načrtovano v tem obdobju, ki omogoča, da se izpolnijo zahteve odstavkov 1 in 4 člena 16, se v ta namen skliče zasedanje DSB.
( 204 ) Če zasedanje DSB v tem obdobju ni predvideno, se zasedanje DSB skliče v ta namen.
( 205 ) „Določena članica“ je stranka v sporu, na katero je naslovljeno priporočilo ugotovitvenega sveta ali pritožbenega organa.
( 206 ) V zvezi s priporočili v primerih, ko ne gre za kršitev GATT 1994 ali drugega zajetega sporazuma, glej člen 26.
( 207 ) Če zasedanje DSB v tem obdobju ni predvideno, se DSB sestane v ta namen.
( 208 ) Če se stranke ne morejo dogovoriti o razsodniku v 10 dneh od napotitve zadeve na arbitražo, razsodnika imenuje generalni direktor v 10 dneh po posvetovanju s strankami.
( 209 ) Izraz „razsodnik“ je treba razlagati, kot da se nanaša ali na posameznika ali na skupino.
( 210 ) Seznam v dokumentu MTN.GNS/W/120 določa enajst sektorjev.
( 211 ) Izraz „razsodnik“ je treba razlagati tako, da se nanaša na posameznika ali skupino.
( 212 ) Izraz „razsodnik“ je treba razlagati tako, da se nanaša na posameznika ali skupino ali na člane prvotnega ugotovitvenega sveta, kadar opravljajo nalogo razsodnika.
( 213 ) Kadar določbe katerega koli zajetega sporazuma v zvezi z ukrepi, ki so jih sprejeli regionalne ali lokalne vlade ali oblasti na ozemlju članice, vsebujejo določbe, ki se razlikujejo od določb v tem odstavku, prevladajo določbe takega zajetega sporazuma.
( 214 ) Ta seznam ne spreminga obstoječih notifikacijskih zahtev večstranskih trgovinskih sporazumov v Aneksu 1A k Sporazumu WTO ali, kjer je to primerno, mnogostranskih trgovinskih sporazumov v Aneksu 4 k Sporazumu WTO.
( 215 ) Za vsako pogodbenico je Dodatek I razdeljen v pet prilog:
Ustrezni pragi so opredeljeni v prilogah vsake pogodbenice.
( 216 ) Ta sporazum se uporablja za vse pogodbe o naročilih, katerih pogodbena vrednost je ob objavi razpisa skladno s členom IX ocenjena kot enaka ali višja od praga.
( 217 ) V tem sporazumu je tehnični predpis dokument, ki določa značilnosti izdelka ali storitve ali z njima povezanih procesov in proizvodnih metod, vključno z veljavnimi upravnimi določbami, skladnost s katerim je obvezna. Lahko tudi vključuje ali se izključno nanaša na zahteve glede terminologije, simbolov, pakiranja, označevanja ali etiketiranja, ki se uporabljajo za izdelek, storitev, proces ali proizvodno metodo.
( 218 ) V tem sporazumu je standard dokument, ki ga odobri priznani organ, ki za splošno in ponovno uporabo predvideva pravila, smernice ali značilnosti za izdelke ali storitve ali z njimi povezane procese in proizvodne metode, skladnost s katerim je obvezna. Lahko tudi vključuje ali se izključno nanaša na zahteve glede terminologije, simbolov, pakiranja, označevanja ali etiketiranja, ki se uporabljajo za izdelek, storitev, proces ali proizvodno metodo.
( 219 ) Za „obstoječo opremo“ se razume, da vključuje programsko opremo v tistem obsegu, v kakršnem je bilo njeno prvotno naročilo zajeto v Sporazumu.
( 220 ) Izvirni razvoj prvega izdelka ali storitve lahko vključuje omejeno proizvodnjo ali dobavo, da se vključijo rezultati terenskih preizkusov in dokaže, da je izdelek ali storitev primeren za masovno proizvodnjo ali dobave po sprejemljivih standardih kakovosti. Ne obsega pa masovne proizvodnje ali dobav zaradi ugotavljanja komercialne primernosti ali povračila stroškov raziskav in razvoja.
( 221 ) Kompenzacije pri javnem naročanju so ukrepi za spodbujanje lokalnega razvoja ali izboljšanje plačilne bilance s pomočjo domače vsebine, zaščite tehnologije, zahtev glede naložb, protitrgovine ali podobnih zahtev.
( 222 ) Za namene tega sporazuma se za izraz „vlada“ šteje, da vključuje pristojne organe Evropskih skupnosti.
( 223 ) Vse določbe sporazuma 1988 z izjemo preambule, člena VII in člena IX razen odstavkov 5(a) in (b) ter odstavka 10.
( 223 ) In this Arrangement and in the Protocols annexed thereto, the term „country“ is deemed to include the European Economic Community.
( 223 ) This preambular provision applies only among participants that are Contracting Parties to the GATT.
( 223 ) It is confirmed that the term „matter“ in this paragraph includes any matter which is covered by multilateral agreements negotiated within the framework of the Multilateral Trade Negotiations, in particular those bearing on export and import measures. It is further confirmed that the provisions of Article IV:5 and this footnote are without prejudice to the rights and obligations of the parties to such agreements.
( 223 ) The terms „acceptance“ or „accepted“ as used in this Article include the completion of any domestic procedures necessary to implement the provisions of this Arrangement.
( 223 ) For the purpose of this Arrangement, the term „government“ is deemed to include the competent authorities of the European Economic Community.
( 223 ) This provision applies only among participants that are Contracting Parties to the GATT.
( 223 ) Derived from the manufacture of butter and anhydrous milk fat.
( 223 ) Annex I (1) is not reproduced.
( 223 ) US$ 600 per metric ton since 1 October 1981.
( 223 ) US$ 830 per metric ton since 5 June 1985.
( 223 ) US$ 600 per metric ton since 1 October 1981.
( 223 ) As defined in Article 2.1 (c) of this Procotol.
( 223 ) See Annex l(b), „Schedule of price differentials according to milk fat content“. (Annex 1 (b) is not reproduced).
( 223 ) See Article 2.
( 223 ) See Annex I(c), „Register of Processes and Control Measures“. It is understood that exporters would be permitted to ship skimmed-milk powder and buttermilk powder for animal feed purposes in an unaltered state to importers which have nad their processes and control measures inserted in the Register. In this case, exporters world inform the Committee of their intention to ship unaltered skimmed-milk powder and or buttermilk powder for animal feed purposes to those importers which have their processes and control measures registered. (Annex I (c) is not reproduced).
( 223 ) Annex II(a) is not reproduced.
( 223 ) US$ 1 200 per metric ton since 5 June 1985.
( 223 ) US$ 1 000 per metric ton since 5 June 1985.
( 223 ) See Article 2.
( 223 ) Annex III(a) is not reproduced.
( 223 ) US$ 1 000 per metric ton since 1 October 1981.
( 223 ) See Article 2.
( 224 ) Ta določba se uporablja samo med pogodbenicami GATT.
(
225
)
Opomba:
Potrjeno je, da izraz „zadeva“ v tem odstavku vsebuje kakršno koli zadevo, ki je zajeta v mnogostranskih sporazumih, o katerih se pogaja v okviru mnogostranskih trgovinskih pogajanj, zlasti tistih, ki zadevajo ukrepe za izvoz in uvoz. Nadalje se potrdi, da so določbe člena IV(6) in ta opomba brez vpliva na pravice in obveznosti pogodbenic takih sporazumov.
( 226 ) Izraza „sprejetje“ ali „sprejet“, uporabljena v tem členu, zajemata dokončno oblikovanje vseh domačih postopkov, potrebnih za izvajanje določb tega sporazuma.
( 227 ) Za namene tega sporazuma se izraz „vlada“ uporablja tudi za pristojne organe Evropske gospodarske skupnosti.
( 228 ) Ta določba se uporablja samo med pogodbenicami GATT.