This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62015TJ0435
Sodba Splošnega sodišča (sedmi senat) z dne 10. oktobra 2017.
Kolachi Raj Industrial (Private) Ltd proti Evropski komisiji.
Damping – Uvoz koles, poslanih iz Kambodže, Pakistana in s Filipinov – Razširitev dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz koles s poreklom s Kitajske, na ta uvoz – Izvedbena uredba (EU) 2015/776 – Člen 13(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – Dejavnosti sestavljanja – Izvor in poreklo delov za kolesa – Potrdila o poreklu – Nezadostna dokazna vrednost – Proizvodni stroški delov za kolesa.
Zadeva T-435/15.
Sodba Splošnega sodišča (sedmi senat) z dne 10. oktobra 2017.
Kolachi Raj Industrial (Private) Ltd proti Evropski komisiji.
Damping – Uvoz koles, poslanih iz Kambodže, Pakistana in s Filipinov – Razširitev dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz koles s poreklom s Kitajske, na ta uvoz – Izvedbena uredba (EU) 2015/776 – Člen 13(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – Dejavnosti sestavljanja – Izvor in poreklo delov za kolesa – Potrdila o poreklu – Nezadostna dokazna vrednost – Proizvodni stroški delov za kolesa.
Zadeva T-435/15.
Zadeva T‑435/15
Kolachi Raj Industrial (Private) Ltd
proti
Evropski komisiji
„Damping – Uvoz koles, poslanih iz Kambodže, Pakistana in s Filipinov – Razširitev dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz koles s poreklom s Kitajske, na ta uvoz – Izvedbena uredba (EU) 2015/776 – Člen 13(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – Dejavnosti sestavljanja – Izvor in poreklo delov za kolesa – Potrdila o poreklu – Nezadostna dokazna vrednost – Proizvodni stroški delov za kolesa“
Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (sedmi senat) z dne 10. oktobra 2017
Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Akti, ki se nanje neposredno in posamično nanašajo – Procesna predpostavka javnega reda – Izvedbena uredba o razširitvi protidampinške dajatve – Podjetja na področju proizvodnje in izvoza, ki so bila imenovana v uredbi ali na katera so se nanašale pripravljalne poizvedbe – Dopustnost
(člen 263, četrti odstavek, PDEU; Uredba Komisije št. 2015/776)
Ničnostna tožba – Pristojnost sodišča Unije – Nadomestitev obrazložitve sklepa institucije – Nedopustnost
(člena 263 PDEU in 264 PDEU)
Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Izogibanje – Dejavnost sestavljanja – Deli, ki pomenijo 60 % ali več skupne vrednosti delov sestavljenega proizvoda, ki imajo poreklo v državi, za katero veljajo ukrepi – Razširitev protidampinške dajatve – Uporaba delov, ki prihajajo iz tretje države – Preverjanje porekla uporabljenih delov
(Uredba Sveta št. 1225/2009, člen 13(1) in (2))
Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Izogibanje – Dejavnost sestavljanja – Deli, ki pomenijo 60 % ali več skupne vrednosti delov sestavljenega proizvoda, ki imajo poreklo v državi, za katero veljajo ukrepi – Razširitev protidampinške dajatve – Uporaba delov, ki prihajajo iz tretje države – Dokazna vrednost potrdil o poreklu ‚obrazec A‘, predloženih kot dokaz porekla uporabljenih delov
(Uredba Komisije št. 2454/93, člen 97k; Uredba Sveta št. 1225/2009, členi 6(8), 13(1) in (2) ter 18)
Glej besedilo odločbe.
(Glej točke od 50 do 55.)
Glej besedilo odločbe.
(Glej točke od 64 do 66 in 68.)
V skladu s členom 13(1) osnovne protidampinške uredbe št. 1225/2009 se protidampinške dajatve, ki se uvedejo na podlagi te uredbe, lahko razširijo na uvoz podobnih izdelkov, bodisi rahlo spremenjenih ali nespremenjenih, iz tretjih držav, ali njihovih delov, kadar pride do izogibanja veljavnim ukrepom. V skladu s členom 13(2) te uredbe se za dejavnost sestavljanja šteje, da pomeni izogibanje veljavnim ukrepom, če so izpolnjeni pogoji iz točk od (a) do (c). Natančneje, iz člena 13(2)(a) in (b) navedene uredbe izhaja, da se za dejavnost sestavljanja šteje, da pomeni izogibanje, če deli, katerih vrednost pomeni 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka, prihajajo iz države, ki je predmet ukrepov.
Zato je treba člen 13(2) osnovne uredbe razlagati tako, da se za dejavnost sestavljanja na ozemlju Unije ali v tretji državi šteje, da pomeni izogibanje veljavnim ukrepom, če poleg izpolnjevanja drugih pogojev, ki so navedeni v tej določbi, deli, ki tvorijo 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka, prihajajo iz države, za katero veljajo ukrepi, razen če zadevni gospodarski subjekt institucijam Unije dokaže, da imajo ti deli poreklo iz druge države. To se lahko dokaže v različnih primerih in ne le, ko gre zgolj za tranzit.
Iz tega izhaja, da – čeprav za namene uporabe člena 13(2)(b) osnovne uredbe na splošno zadostuje sklicevanje na izvor delov, ki so bili uporabljeni za sestavitev končnega proizvoda – je v primeru dvoma morda treba preveriti, ali so deli, ki prihajajo iz tretje države, dejansko s poreklom iz druge države. Glede tega je treba besedno zvezo „prihajajo iz“ v smislu člena 13(2)(a) osnovne uredbe razumeti tako, da se nanaša na zadevni uvoz in torej na državo izvoza.
Glede preverjanja, ali so deli, ki prihajajo iz tretje države, dejansko s poreklom iz druge države, kot je država, ki je predmet ukrepov, Komisija ne more po analogiji uporabiti člena 13(2)(b) osnovne uredbe, da bi preverila izvor navedenih delov. Navedeni člen 13(2)(b) namreč ni pravilo o poreklu, merila iz te določbe pa se bistveno razlikujejo od tistih, ki se nanašajo na pravila o poreklu.
(Glej točke 77, 78, od 81 do 84, 87, 112 in 114.)
V skladu s členom 97k(1) Uredbe št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti morajo države upravičenke izpolnjevati ali zagotavljati izpolnjevanje pravil o poreklu in pravil za izpolnitev in izdajo obrazcev A/potrdil o poreklu. Ti obrazci A/potrdila o poreklu so potrdila o preferencialnem poreklu, ki izvozniku omogočajo, da dokaže poreklo blaga, ki ga izvaža.
Vendar čeprav imajo navedeni obrazci A/potrdila o poreklu dokazno vrednost glede porekla blaga, na katerega se nanašajo, ta ni absolutna. Takšen certifikat, ki ga je izdala tretja država, namreč organov Unije ne more zavezovati glede porekla tega blaga in jim preprečiti, da to preverijo na druge načine, če obstajajo objektivni, resni in skladni indici, ki ustvarjajo dvom glede pravega porekla blaga, na katerega se ta potrdila nanašajo. Naknadni nadzori v pretežnem delu ne bi bili koristni, če bi lahko uporaba takih potrdil sama po sebi utemeljevala odobritev odpusta carin.
V zvezi s predložitvijo obrazcev A/potrdil o poreklu v okviru postopka za razširitev dokončne protidampinške dajatve na dejavnosti sestavljanja, ki pomenijo izogibanje veljavnim ukrepom, da bi bil predložen dokaz o poreklu delov, uporabljenih pri zadevnih dejavnostih sestavljanja, poleg tega iz člena 6(8) osnovne protidampinške uredbe št. 1225/2009 izhaja, da se, razen v okoliščinah iz člena 18 navedene uredbe, ki se nanaša na nesodelovanje, kar najbolj mogoče preverja natančnost informacij, ki jih zagotovijo zainteresirane stranke in na katerih želi Komisija utemeljiti ugotovitve. Zato ta določba ne utemeljuje le možnosti, temveč tudi dolžnost Komisije, da preveri dokumente, ki so ji predloženi. Seveda se ta dolžnost na protidampinškem področju izvaja brez poseganja v posebne postopke carinskih organov, ki so določeni v ta namen.
(Glej točke 95, 98 in 99.)