EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62013FJ0012
CQ proti Parlamentu
CQ proti Parlamentu
SODBA SODIŠČA ZA USLUŽBENCE EVROPSKE UNIJE
(tretji senat)
z dne 17. septembra 2014
CQ
proti
Evropskemu parlamentu
„Javni uslužbenci — Začasni uslužbenci — Konferenčni tolmači — Člen 90 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev — Psihično nadlegovanje — Člen 12a Kadrovskih predpisov — Interni pravilnik posvetovalnega odbora za obravnavo pritožb zaradi psihičnega nadlegovanja in njegovo preprečevanje na delovnem mestu — Zaupnost dela navedenega odbora — Očitna napaka pri presoji“
Predmet:
Tožba, vložena na podlagi člena 270 PDEU, ki se uporablja za Pogodbo ESAE v skladu z njenim členom 106a, s katero CQ predlaga razveljavitev odločbe z dne 8. maja 2012, s katero je organ, pooblaščen za sklepanje pogodb pri Parlamentu (v nadaljevanju: OPSP) v skladu z mnenjem posvetovalnega odbora za psihično nadlegovanje in njegovo preprečevanje na delovnem mestu (v nadaljevanju: odbor za psihično nadlegovanje ali odbor) ugotovil, da tožnica kot začasna uslužbenka ni bila žrtev psihičnega nadlegovanja s strani njenega vodje enote.
Odločitev:
Tožba se zavrne. CQ nosi lastne stroške in stroške, ki jih je priglasil Evropski parlament.
Povzetek
Uradniki – Konferenčni tolmači – Ureditev iz Kadrovskih predpisov – Pomožni pogodbeni uslužbenci
(člena 3b in 90 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev)
Uradniki – Psihično nadlegovanje – Pojem – Ravnanje, katerega namen je diskreditiranje zainteresirane osebe ali poslabšanje njenih delovnih pogojev – Zahteva po ponovljivosti ravnanja – Obseg – Neobstoj zahteve po tem, da je ravnanje nadlegovalca zlonamerno
(člen 12a(3) Kadrovskih predpisov za uradnike)
Uradniki – Dopust – Letni dopust – Prošnja za dopust – Rok obdelave v upravi – Neobstoj
(člen 57, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov za uradnike)
Uradniki – Psihično nadlegovanje – Pojem – Zamuda pri obdelavi prošenj za letni dopust – Izključitev – Pogoji
(člen 12a(3) Kadrovskih predpisov za uradnike)
Uradniki – Pravice in dolžnosti – Udeležba na jezikovnih tečajih v interesu službe – Obveznosti pri odsotnosti
Uradniki – Dolžnost uprave nuditi pomoč – Izvajanje pri psihičnem nadlegovanju – Notranja preiskava v zvezi z domnevnim psihičnim nadlegovanjem – Postopek – Drugo zaslišanje, izvedeno za stranko, proti kateri je vložena pritožba – Kršitev pravic do obrambe – Neobstoj
(člen 12a(3) Kadrovskih predpisov za uradnike)
Ker je Evropski parlament zaposlil konferenčno tolmačko na podlagi člena 90 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, ima ta nujno status pogodbene uslužbenke, in zlasti pogodbene uslužbenke v smislu člena 3b Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, ker je člen 90 navedenih pogojev vključen v Poglavje 5 z naslovom „Posebne določbe, ki se uporabljajo za pogodbene uslužbence iz člena 3b“ Naslova IV Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.
(Glej točko 74.)
Napotitev na:Sodišče za uslužbence: sodba Cantisani/Komisija, F‑71/10, EU:F:2012:71, točka 60.
V členu 12a(3) Kadrovskih predpisov je psihično nadlegovanje opredeljeno kot „neprimerno ravnanje“, za dokaz katerega se zahteva izpolnjevanje dveh kumulativnih pogojev. Prvi pogoj se nanaša na obstoj fizičnega vedenja, govorjenega ali pisanega jezika, gest ali drugih dejanj, ki trajajo, se ponavljajo ali so sistematični, kar pomeni, da je treba psihično nadlegovanje razumeti kot postopek, ki nujno traja in predpostavlja ponavljajoče ali trajajoče ravnanje, in ki so namerni. Drugi pogoj zahteva, da je posledica tega fizičnega vedenja, govorjenega ali pisanega jezika, gest ali drugih dejanj, da razvrednoti osebnost, dostojanstvo ali fizično ali psihološko integriteto katere koli osebe. Ker se pridevnik „nameren“ nanaša na prvi in ne na drugi pogoj, je iz tega mogoče sklepati dvoje. Po eni strani morajo biti fizično vedenje, govorjen ali pisan jezik, geste ali druga dejanja iz navedenega člena namerni, kar s področja uporabe te določbe izključuje dejanja, ki bi se zgodila naključno. Po drugi strani pa se ne zahteva dokaz, da se to fizično vedenje, govorjen ali pisan jezik, geste ali druga dejanja storijo z namenom razvrednotiti osebnost, dostojanstvo ali fizično ali psihološko integriteto katere koli osebe. Zadostuje, da so imela navedena ravnanja, če so bila storjena namerno, objektivno take posledice.
Nazadnje, ker morajo biti zadevna ravnanja na podlagi člena 12a(3) Kadrovskih predpisov neprimerna, iz tega izhaja, da je opredelitev nadlegovanja pogojena s tem, da je mogoče ugotoviti zadostno objektivno resničnost nadlegovanja v tem smislu, da bi ga običajno občutljiv nepristranski in razumen opazovalec v enakem položaju štel za pretirano in graje vredno.
(Glej točke od 76 do 78.)
Napotitev na:Sodišče za uslužbence: sodbe Q/Komisija, F‑52/05, EU:F:2008:161, točki 134 in 135, ki je v tej točki Splošno sodišče ni razveljavilo s sodbo Komisija/Q, T‑80/09 P, EU:T:2011:347; in Skareby/Komisija, F‑42/10, EU:F:2012:64, točka 65; in zgoraj navedena Cantisani/Komisija, EU:F:2012:71, točka 89.
Čeprav imajo uradniki v skladu s členom 57, prvi odstavek, Kadrovskih podpisov, pravico do letnega dopusta, ki traja najmanj štiriindvajset in največ trideset delovnih dni v koledarskem letu, pa ta določba upravi pri obdelavi prošenj uradnikov in uslužbencev za dopust ne nalaga strogih rokov.
(Glej točko 112.)
Kar zadeva psihično nadlegovanje v povezavi z obdelavo prošenj za letni dopust, nadrejenim morebitne zamude pri odobritvi prošnje za letni dopust ni mogoče očitati, če je za to zamudo odgovorna druga enota in če je prošnja v vsakem primeru obdelana pravočasno. Tako je, kadar zadevni uslužbenec prejme potrditev odobritve dva tedna pred zahtevanim obdobjem.
Kar zadeva poziv vodje enote, da je treba prošnje za dopust predložiti vsaj pet delovnih dni pred zahtevanim obdobjem koriščenja, ga samega po sebi ni mogoče kritizirati, ker je v interesu dobrega delovanja službe.
Kar pa zadeva poziv vodje enote uslužbencu, naj porabi preostali letni dopust, preden mu poteče njegova pogodba začasnega uslužbenca, ga prav tako ni mogoče kritizirati samega po sebi, nasprotno, dobro vodenje osebja pomeni skrbeti, da sodelavci najavijo in izkoristijo letni dopust, da se izogne prenosu dopusta na naslednje leto ali plačilu nadomestil za neizrabljen dopust ob poteku pogodbe.
(Glej točke od 116 do 118.)
Napotitev na:Sodišče za uslužbence: sodba Q/Komisija, EU:F:2008:161, točka 180.
Vpis zadevne osebe na jezikovni tečaj v interesu službe, ki je organiziran v običajnem delovnem času, pomeni, da mora ta takoj upravičiti svojo odsotnost na teh tečajih pri svojem nadrejenem in službi, odgovorni za navedene jezikovne tečaje.
Ko je uslužbenec ali zadevni uradnik ustrezno obvestil vodjo enote o razlogih za svojo odsotnost na jezikovnem tečaju, mora osebno opraviti upravne formalnosti, ki jih zahteva enota za izobraževanje, odgovorna za navedeni jezikovni tečaj, se nato prepričati, ali so bile narejene ustrezne spremembe v njegovem upravnem položaju, in tej enoti tudi odgovarjati za morebitne odsotnosti.
(Glej točki 120 in 121.)
Kar zadeva notranjo preiskavo v zvezi z domnevnim psihičnim nadlegovanjem, izvedeno po internem pravilniku Evropskega parlamenta glede posvetovalnega odbora za obravnavo pritožb zaradi psihičnega nadlegovanja in njegovo preprečevanje na delovnem mestu, odbor za psihično nadlegovanje pri svojem delu ni vezan na stroga postopkovna pravila, ki bi mu nalagala, da mora tožečo stranko zaslišati še drugič, čeprav se mu to ne bi zdelo potrebno. Njegova vloga je posvetovalna in njegovo mnenje ne posega v položaj navedene stranke. Poleg tega domnevna žrtev in domnevni nadlegovalec pred odborom za nadlegovanje nista v enakem položaju. Domnevni nadlegovalec mora imeti možnost, da se brani zoper pritožbo, vloženo pri odboru, kot je to določeno v členu 10, drugi odstavek, navedenega internega pravilnika. V teh okoliščinah dejstvo, da je bila domnevnemu nadlegovalcu dana dodatna možnost, da odgovori na trditve zoper njega, ne more dokazati, da je odbor za nadlegovanje kršil pravice domnevne žrtve nadlegovanja ali svojo dolžnost nepristranskosti.
(Glej točko 147.)