This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02013L0034-20211221
Directive 2013/34/EU of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on the annual financial statements, consolidated financial statements and related reports of certain types of undertakings, amending Directive 2006/43/EC of the European Parliament and of the Council and repealing Council Directives 78/660/EEC and 83/349/EEC (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (Besedilo velja za EGP)Besedilo velja za EGP.
Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (Besedilo velja za EGP)Besedilo velja za EGP.
02013L0034 — SL — 21.12.2021 — 003.001
To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu
DIREKTIVA 2013/34/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182 29.6.2013, str. 19) |
spremenjena z:
|
|
Uradni list |
||
št. |
stran |
datum |
||
DIREKTIVA 2014/95/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 22. oktobra 2014 |
L 330 |
1 |
15.11.2014 |
|
L 334 |
86 |
21.11.2014 |
||
DIREKTIVA (EU) 2021/2101 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 24. novembra 2021 |
L 429 |
1 |
1.12.2021 |
DIREKTIVA 2013/34/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 26. junija 2013
o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS
(Besedilo velja za EGP)
POGLAVJE 1
PODROČJE UPORABE, OPREDELITEV POJMOV TER KATEGORIJE PODJETIJ IN SKUPIN
Člen 1
Področje uporabe
Usklajevalni ukrepi, določeni s to direktivo, se uporabljajo za zakone in druge predpise držav članic v zvezi z vrstami podjetij s seznama:
v Prilogi I;
v Prilogi II, kadar imajo vsi neposredni ali posredni družbeniki podjetja, ki imajo sicer neomejeno odgovornost, dejansko omejeno odgovornost, ker so ti družbeniki podjetja:
vrste iz seznama v Prilogi I, ali
za katera ne velja pravo države članice, imajo pa pravno obliko, primerljivo s tistimi s seznama iz Priloge I.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
„subjekti javnega interesa“ pomeni podjetja, ki spadajo v področje uporabe člena 1, in sicer:
za katera velja pravo države članice in katerih prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu katere koli države članice v smislu točke (14) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov ( 1 );
kreditne institucije, kakor so opredeljene v točki (1) člena 4 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij ( 2 ), razen tistih iz člena 2 navedene direktive;
zavarovalnice v smislu člena 2(1) Direktive Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih zavarovalnic ( 3 ), ali
podjetja, ki jih države članice imenujejo za subjekte javnega interesa, na primer podjetja, ki imajo zaradi svoje narave poslovanja, velikosti ali števila zaposlenih velik javni pomen;
„delež v kapitalu“ pomeni pravice udeležbe v kapitalu drugih podjetij, ne glede na to, ali so te pravice izkazane v obliki potrdil ali ne, ki z ustvarjanjem trajne povezave s temi podjetji prispevajo k dejavnostim podjetja, ki je imetnik teh pravic. Za delež v kapitalu velja lastništvo dela kapitala v drugem podjetju, kadar presega odstotkovni prag, ki ga določijo države članice in je nižji ali enak 20 %;
„povezana stranka“ ima enak pomen kot v mednarodnih računovodskih standardih, sprejetih v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov ( 4 );
„stalna sredstva“ pomeni tista sredstva, ki so namenjena za stalno uporabo pri dejavnostih podjetja;
„čisti prihodek“ pomeni znesek, ki izhaja iz prodaje proizvodov in opravljanja storitev po odbitku prodajnih rabatov, davka na dodano vrednost in drugih davkov, neposredno povezanih s prihodki iz prodaje;
„nakupna cena“ pomeni plačljivo ceno in morebitne dodatne stroške brez morebitnih dodatnih znižanj stroškov nabave;
„proizvodni stroški“ pomeni nakupno ceno surovin in potrošnega materiala ter druge stroške, ki so neposredno povezani z zadevnim proizvodom. Države članice dovolijo ali zahtevajo vključitev razumnega deleža stalnih ali variabilnih splošnih stroškov, ki so posredno povezani z zadevnim proizvodom, kolikor se nanašajo na obdobje proizvodnje. Stroški distribucije niso vključeni;
„popravek vrednosti“ pomeni prilagoditve, s katerimi naj bi se upoštevale spremembe vrednosti posameznih sredstev, ugotovljene na dan bilance stanja, ne glede na to, ali je sprememba dokončna ali ne;
„obvladujoče podjetje“ pomeni podjetje, ki nadzira eno ali več odvisnih podjetij;
„odvisno podjetje“ pomeni podjetje, ki ga nadzira obvladujoče podjetje, vključno s katerim koli odvisnim podjetjem končnega obvladujočega podjetja;
„skupina“ pomeni obvladujoče podjetje in vsa njegova odvisna podjetja;
„povezana podjetja“ pomeni dve ali več podjetij v skupini;
„pridruženo podjetje“ pomeni podjetje, v katerem ima drugo podjetje delež v kapitalu in na katerega operativne in finančne usmeritve to drugo podjetje izvršuje prevladujoč vpliv. Za podjetje šteje, da izvršuje prevladujoč vpliv na drugo podjetje, kadar ima v tem drugem podjetju 20 % ali več glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov;
„naložbena podjetja“ pomeni:
podjetja, katerih izključni namen poslovanja so naložbe lastnih sredstev v različne vrednostne papirje, nepremičnine in druga sredstva z izključnim namenom razpršiti naložbena tveganja in svojim delničarjem zagotoviti koristi z rezultati upravljanja njihovih sredstev;
podjetja, povezana z naložbenimi podjetji, ki imajo kapital v obliki osnovnih sredstev, če je edini namen teh povezanih podjetij pridobiti v celoti vplačane delnice, ki jih izdajo ta naložbena podjetja, brez poseganja v točko (h) člena 22(1) Direktive 2012/30/EU;
„finančni holdingi“ pomeni podjetja, katerih izključni namen je pridobiti deleže v drugih podjetjih in upravljati takšne deleže ter jih spremeniti v dobiček, ne da bi se neposredno ali posredno vključili v upravljanje teh podjetij in brez vpliva na njihove pravice, ki jih imajo kot delničarji;
„bistveno“ pomeni status podatkov, kadar opustitev ali napačno navajanje, za katere bi lahko razumno pričakovali, da vplivajo na odločitve, ki jih uporabniki sprejmejo na podlagi računovodskih izkazov podjetij. Bistvenost posameznih postavk se oceni v kontekstu drugih podobnih postavk.
Člen 3
Kategorije podjetij in skupin
Pri uporabi ene ali več izmed možnosti iz člena 36 države članice opredelijo mikro podjetja kot podjetja, ki na dan svoje bilance stanja ne presegajo meje vsaj dveh od naslednjih treh meril:
bilančna vsota: 350 000 EUR;
čisti prihodek: 700 000 EUR;
povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 10.
Mala podjetja so podjetja, ki na dan svoje bilance stanja ne presegajo meje vsaj dveh od naslednjih treh meril:
bilančna vsota: 4 000 000 EUR;
čisti prihodek: 8 000 000 EUR;
povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 50.
Države članice lahko opredelijo prage, ki presegajo prage iz točk (a) in (b) prvega pododstavka. Pragi pa ne presegajo 6 000 000 EUR za bilančno vsoto in 12 000 000 EUR za čisti prihodek.
Srednja podjetja so podjetja, ki niso mikro ali mala podjetja in na dan svoje bilance stanja ne presegajo meje vsaj dveh od naslednjih treh meril:
bilančna vsota: 20 000 000 EUR;
čisti prihodek: 40 000 000 EUR;
povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 250.
Velika podjetja so tista, ki na dan svoje bilance stanja presegajo vsaj dve od naslednjih treh meril:
bilančna vsota: 20 000 000 EUR;
čisti prihodek: 40 000 000 EUR;
povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 250.
Male skupine so skupine, ki jih sestavljajo obvladujoča in odvisna podjetja, ki bodo vključena v konsolidacijo in ki na dan bilance stanja obvladujočega podjetja na konsolidirani osnovi ne presegajo meje vsaj dveh od naslednjih treh meril:
bilančna vsota: 4 000 000 EUR;
čisti prihodek: 8 000 000 EUR;
povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 50.
Države članice lahko opredelijo prage, ki presegajo prage iz točk (a) in (b) prvega pododstavka. Pragi pa ne presegajo 6 000 000 EUR za bilančno vsoto in 12 000 000 EUR za čisti prihodek.
Srednje skupine so skupine, ki niso male skupine in ki jih sestavljajo obvladujoča in odvisna podjetja, ki bodo vključena v konsolidacijo in ki na dan bilance stanja obvladujočega podjetja na konsolidirani osnovi ne presegajo meje vsaj dveh od naslednjih treh meril:
bilančna vsota: 20 000 000 EUR;
čisti prihodek: 40 000 000 EUR;
povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 250.
Velike skupine so skupine, ki jih sestavljajo obvladujoča in odvisna podjetja, ki bodo vključena v konsolidacijo in ki na dan bilance stanja obvladujočega podjetja na konsolidirani osnovi presegajo meje vsaj dveh od naslednjih treh meril:
bilančna vsota: 20 000 000 EUR;
čisti prihodek: 40 000 000 EUR;
povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 250.
Zaradi pretvorbe v nacionalne valute držav članic, ki niso sprejele eura, se zneski v eurih iz odstavkov 1, 3, 4, 6 in 7 lahko zvišajo ali znižajo za največ 5 %, da bi določili zaokrožene skupne zneske v nacionalnih valutah.
POGLAVJE 2
SPLOŠNE DOLOČBE IN NAČELA
Člen 4
Splošne določbe
Države članice lahko od podjetij, ki niso mala podjetja, zahtevajo, da v letne računovodske izkaze poleg dokumentov iz prvega pododstavka vključijo tudi druge izkaze.
Države članice lahko opredelijo zadevne izjemne primere in določijo ustrezna posebna pravila, ki se uporabijo v teh primerih.
Člen 5
Splošno razkritje
Dokument z računovodskimi izkazi vsebuje ime podjetja in informacije, določene v točkah (a) in (b) člena 5 Direktive 2009/101/ES.
Člen 6
Splošna načela računovodskega poročanja
Postavke v letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih se pripoznavajo in merijo v skladu z naslednjimi splošnimi načeli:
predpostavlja se, da podjetje posluje časovno neomejeno;
računovodske usmeritve in podlage za merjenje se uporabljajo dosledno od enega do drugega poslovnega leta;
pripoznavanje in merjenje se opravljata po načelu preudarnosti, še zlasti:
pripoznajo se lahko le dobički na dan bilance stanja,
pripoznajo se vse obveznosti, ki nastanejo v zadevnem poslovnem letu ali v predhodnem poslovnem letu, tudi če postanejo razvidne šele med dnevom bilance stanja in dnevom, ko se ta bilanca pripravi, ter
pripoznajo se vsi negativni popravki vrednosti, ne glede na to, ali je rezultat poslovnega leta dobiček ali izguba;
zneski, pripoznani v bilanci stanja in izkazu poslovnega izida, se obračunajo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov;
začetna bilanca stanja za vsako poslovno leto se ujema z zaključno bilanco stanja predhodnega poslovnega leta;
sestavine postavk sredstev in obveznosti se valorizirajo ločeno;
kakršen koli pobot med postavkami sredstev in obveznosti ali med postavkami prihodkov in odhodkov je prepovedan;
postavke v izkazu poslovnega izida in bilanci stanja so obračunane in prikazane ob upoštevanju vsebine zadevne transakcije ali dogovora;
postavke, pripoznane v računovodskih izkazih, se merijo v skladu z načelom nakupne cene ali proizvodnih stroškov in
zahtev iz te direktive glede pripoznavanja, merjenja, prikaza, razkritja in konsolidacije ni treba izpolnjevati, kadar je učinek njihove izpolnitve nebistven.
Člen 7
Nadomestna podlaga za merjenje stalnih sredstev po revaloriziranih zneskih
Revalorizacijska rezerva se lahko kadar koli v celoti ali delno kapitalizira.
Revalorizacijska rezerva se zmanjša, kadar nanjo preneseni zneski niso več potrebni za uporabo revalorizacijske podlage za računovodstvo. Države članice lahko določijo pravila, ki urejajo uporabo revalorizacijske rezerve, pod pogojem, da so prenosi iz revalorizacijske rezerve v izkaz poslovnega izida dovoljeni le, kadar se preneseni zneski v izkazu poslovnega izida vnesejo kot odhodki ali odražajo povečanja vrednosti, ki so bila dejansko dosežena. Noben del revalorizacijske rezerve se ne sme razdeliti, niti neposredno niti posredno, razen če pomeni dejansko ustvarjeni dobiček.
Razen v primerih iz drugega in tretjega pododstavka tega odstavka se revalorizacijska rezerva ne sme zmanjšati.
Člen 8
Nadomestna podlaga za merjenje poštene vrednosti
Z odstopanjem od točke (i) člena 6(1) in pod pogoji iz tega člena
države članice vsem podjetjem ali vsem kategorijam podjetij dovolijo ali od njih zahtevajo merjenje finančnih instrumentov, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti, po pošteni vrednosti in
države članice lahko vsem podjetjem ali vsem kategorijam podjetij dovolijo ali od njih zahtevajo merjenje določenih kategorij sredstev, ki niso finančni instrumenti, po zneskih, ki se določijo na podlagi poštene vrednosti.
Tako dovoljenje ali zahteva je lahko omejena na konsolidirane računovodske izkaze.
Za namene te direktive se blagovne pogodbe, ki dajejo vsaki pogodbeni stranki pravico do poravnave v gotovini ali s kakim drugim finančnim instrumentom, štejejo za izvedene finančne instrumente, razen kadar so take pogodbe:
bile sklenjene in podaljšane, da bi izpolnile pričakovane zahteve podjetja v zvezi z nabavo, prodajo ali uporabo v času njihove sklenitve in po sklenitvi;
bile na začetku opredeljene kot blagovne pogodbe, in
take, da se pričakuje, da bodo poravnane z dobavo blaga.
Točka (a) odstavka 1 se uporablja le za naslednje obveznosti:
obveznosti, ki so del trgovalnega portfelja, in
izvedene finančne instrumente.
Merjenje v skladu s točko (a) odstavka 1 se ne uporablja za:
neizvedene finančne instrumente v posesti do zapadlosti;
posojila in terjatve podjetja, ki niso namenjeni trgovanju, in
deleže v odvisnih podjetjih, pridruženih podjetjih in skupnih podjetjih, lastniške instrumente, ki jih izda podjetje, pogodbe o pogojnih nadomestilih pri poslovni združitvi in druge finančne instrumente, ki imajo take posebne značilnosti, da se v skladu s splošno sprejemljivim obračunavajo drugače od drugih finančnih instrumentov.
Poštena vrednost v smislu tega člena se določi na podlagi ene od naslednjih vrednosti:
tržne vrednosti, kadar gre za finančne instrumente, za katere je mogoče zlahka opredeliti zanesljiv trg. Kadar tržne vrednosti ni mogoče zlahka opredeliti za instrument, vendar jo je mogoče opredeliti za njegove sestavne dele ali za podoben instrument, se lahko tržna vrednost izvede iz tržne vrednosti njegovih sestavnih delov ali podobnega instrumenta;
vrednosti, ki izhaja iz splošno sprejetih valorizacijskih modelov in tehnik, kadar gre za finančne instrumente, za katere ni mogoče zlahka opredeliti zanesljivega trga, pod pogojem, da ti valorizacijski modeli in tehnike zagotavljajo sprejemljiv približek tržne vrednosti.
Finančni instrumenti, ki jih z metodami, opisanimi pod točkama (a) in (b) prvega pododstavka, ni mogoče zanesljivo meriti, se merijo v skladu z načelom nakupne cene ali proizvodnih stroškov, če je merjenje na taki podlagi mogoče.
Kadar se finančni instrument meri po pošteni vrednosti, se ne glede na točko (c) člena 6(1) sprememba vrednosti vključi v izkaz poslovnega izida, razen v naslednjih primerih, kadar se taka sprememba vključi neposredno v rezervo, nastalo zaradi vrednotenja po pošteni vrednosti:
obračunani instrument je instrument za varovanje pred tveganjem po računovodskem sistemu varovanja pred tveganjem, ki dovoljuje, da se v izkazu poslovnega izida ne prikažejo nekatere spremembe ali nobena sprememba vrednosti, ali
sprememba vrednosti se nanaša na tečajno razliko, ki zadeva denarno postavko, ki je del čiste naložbe podjetja v tuj subjekt.
Države članice lahko dovolijo ali zahtevajo, da se sprememba vrednosti finančnega sredstva, ki je naprodaj in ni izvedeni finančni instrument, vključi neposredno v rezervo, nastalo zaradi vrednotenja po pošteni vrednosti. Ta rezerva, nastala zaradi vrednotenja po pošteni vrednosti, se prilagodi, kadar tam prikazani zneski niso več potrebni za izvajanje točk (a) in (b) prvega pododstavka.
POGLAVJE 3
BILANCA STANJA IN IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA
Člen 9
Splošne določbe o bilanci stanja in izkazu poslovnega izida
Države članice lahko dovolijo ali zahtevajo, da se postavke v bilanci stanja in izkazu poslovnega izida, pred katerimi so arabske številke, združijo, kadar je njihov znesek nebistven za namene resničnega in poštenega prikaza sredstev, obveznosti, finančnega stanja in poslovnega izida ali kadar taka združitev prinese večjo jasnost, pod pogojem, da so tako združene postavke v pojasnilih k računovodskim izkazom obravnavane ločeno.
V zvezi z obravnavanjem deležev v kapitalu v letnih računovodskih izkazih:
lahko države članice dovolijo ali zahtevajo, da se deleži v kapitalu obračunajo po kapitalski metodi iz člena 27, ob upoštevanju bistvenih popravkov, ki izhajajo iz posebnosti letnih računovodskih izkazov v primerjavi s konsolidiranimi računovodskimi izkazi;
lahko države članice dovolijo ali zahtevajo, da se del poslovnega izida, ki ga je mogoče pripisati deležu v kapitalu, pripozna v izkazu poslovnega izida le do zneska že prejetih dividend ali dividend, izplačilo katerih se lahko zahteva, in
kadar dobiček, ki ga je mogoče pripisati deležu v kapitalu in je pripoznan v izkazu poslovnega izida, preseže znesek že prejetih dividend ali dividend, izplačilo katerih se lahko zahteva, se znesek razlike vnese v rezervo, ki je ni mogoče razdeliti delničarjem.
Člen 10
Prikaz bilance stanja
Za prikaz bilance stanja države članice predpišejo eno ali obe členitvi iz prilog III in IV. Če država članica predpiše obe členitvi, podjetjem dovoli, da izberejo, katero od predpisanih členitev bodo uporabljala.
Člen 11
Nadomestni prikaz bilance stanja
Države članice lahko podjetjem ali nekaterim kategorijam podjetij dovolijo ali od njih zahtevajo, da postavke prikažejo na podlagi razlikovanja med kratkoročnimi in nekratkoročnimi postavkami s členitvijo, ki se razlikuje od členitve iz prilog III in IV, pod pogojem, da so navedene informacije vsaj enakovredne informacijam, ki se drugače zagotovijo v skladu s prilogama III in IV.
Člen 12
Posebne določbe o nekaterih postavkah bilance stanja
Popravki vrednosti stalnih sredstev so odvisni od naslednjega:
države članice lahko dovolijo ali zahtevajo popravke vrednosti finančnih stalnih sredstev z vrednotenjem po nižji vrednosti, ki bo zanje veljala na dan bilance stanja;
vrednost stalnih sredstev, se ne glede na to, ali je njihova gospodarska doba koristnosti omejena ali ne, popravi z valorizacijo po nižji vrednosti, ki bo zanje veljala na dan bilance stanja, če se pričakuje, da bo znižanje njihove vrednosti trajno;
popravki vrednosti iz točke (a) in točke (b) bremenijo izkaz poslovnega izida in se razkrijejo ločeno v pojasnilih k računovodskim izkazom, če niso ločeno izkazani v izkazu poslovnega izida;
merjenje po nižji vrednosti, predvideni v točki (a) in točki (b), se ne sme nadaljevati, če prenehajo razlogi, zaradi katerih so bili popravki vrednosti narejeni; ta določba se ne uporablja za popravke vrednosti dobrega imena.
Merjenje po nižji vrednosti, določeno v prvem pododstavku, se ne sme nadaljevati, če prenehajo razlogi, zaradi katerih so bili popravki vrednosti narejeni.
V izjemnih primerih, kadar obdobja koristnosti dobrega imena in stroškov za razvoj ni mogoče zanesljivo oceniti, se taka sredstva odpišejo najpozneje v obdobju, ki ga določi država članica. To najdaljše obdobje ne more biti krajše od pet let in daljše od 10 let. Obrazložitev obdobja, v katerem se odpiše dobro ime, je navedena v pojasnilih k računovodskim izkazom.
Kadar nacionalno pravo dovoljuje vključitev stroškov za razvoj pod „Sredstva“ in ti stroški še niso bili v celoti odpisani, države članice zahtevajo, da se dobiček ne razdeli, razen če znesek rezerv, na voljo za razdelitev, in prenesenega dobička ni najmanj enak znesku neodpisanih stroškov.
Kadar nacionalno pravo dovoljuje vključitev ustanovitvenih stroškov pod „Sredstva“, se ti stroški odpišejo v obdobju največ petih let. V tem primeru države članice zahtevajo, da se tretji pododstavek smiselno uporablja za ustanovitvene stroške.
V izjemnih primerih lahko države članice dovolijo odstopanja od tretjega in četrtega pododstavka. Takšna odstopanja in razlogi zanje se razkrijejo v pojasnilih k računovodskim izkazom.
Države članice lahko odobrijo tudi oblikovanje rezervacij, namenjenih kritju stroškov, katerih narava je jasno opredeljena in za katere je na dan bilance stanja verjetno ali gotovo, da bodo nastali, ni pa gotov njihov znesek ali dan, ko bodo nastali.
Na dan bilance stanja predstavlja rezervacija najboljšo oceno odhodkov, za katere je verjetno, da bodo nastali, ali, v primeru obveznosti, zneska, ki se zahteva za njihovo poravnavo. Rezervacije se ne uporabljajo za popravke vrednosti sredstev.
Člen 13
Prikaz izkaza poslovnega izida
Člen 14
Poenostavitve za mala in srednja podjetja
Države članice lahko dovolijo malim podjetjem, da pripravijo skrajšane bilance stanja, ki prikazujejo samo tiste postavke iz prilog III in IV, pred katerimi stojijo črke in rimske številke, ločeno pa razkrijejo:
informacije, ki se zahtevajo v oklepaju pod D(II) pod „Sredstva“ in pod C pod „Kapital, rezerve in obveznosti“ v Prilogi III, vendar združeno za vsako postavko, ali
informacije, ki se zahtevajo v oklepaju pod D(II) v Prilogi IV.
Države članice lahko dovolijo malim in srednjim podjetjem, da pripravijo skrajšane izkaze poslovnega izida z naslednjimi omejitvami:
v Prilogi V se lahko postavke od 1 do 5 združijo v eno postavko, imenovano „Kosmati poslovni izid“;
v Prilogi VI se lahko postavke 1, 2, 3 in 6 združijo v eno postavko, imenovano „Kosmati poslovni izid“.
POGLAVJE 4
POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM
Člen 15
Splošne določbe v zvezi s pojasnili k računovodskim izkazom
Kadar so pojasnila k bilanci stanja in izkazu poslovnega izida prikazana v skladu s tem poglavjem, se pojasnila prikažejo v vrstnem redu, po katerem so postavke prikazane v bilanci stanja in izkazu poslovnega izida.
Člen 16
Vsebina pojasnil k računovodskim izkazom, ki se nanašajo na vsa podjetja
V pojasnilih k računovodskim izkazom vsa podjetja poleg morebitnih drugih podatkov, ki se zahtevajo v skladu z drugimi določbami te direktive, razkrijejo naslednje podatke:
sprejete računovodske usmeritve;
kadar se stalna sredstva merijo po revaloriziranih zneskih, tabelo, ki kaže:
gibanja v revalorizacijski rezervi v poslovnem letu z razlago davčne obravnave tam navedenih postavk, in
knjigovodsko vrednost v bilanci stanja, ki bi bila pripoznana, če stalna sredstva ne bi bila revalorizirana;
kadar se finančni instrumenti in/ali sredstva, ki niso finančni instrumenti, merijo po pošteni vrednosti:
pomembnimi predpostavkami, na katerih temeljijo valorizacijski modeli in tehnike, kadar so bile poštene vrednosti določene v skladu s točko (b) člena 8(7);
za vsako kategorijo finančnih instrumentov ali sredstev, ki niso finančni instrumenti, pošteno vrednostjo, spremembami vrednosti, ki so neposredno vključene v izkaz poslovnega izida in spremembami, ki so vključene v rezerve, nastale zaradi vrednotenja po pošteni vrednosti;
za vsak razred izvedenih finančnih instrumentov podatki o obsegu in vrsti instrumentov, vključno s pomembnimi pogoji, ki lahko vplivajo na znesek, časovni okvir in zanesljivost prihodnjih denarnih tokov, ter
tabelo, ki kaže gibanja v rezervah, nastalih zaradi vrednotenja po pošteni vrednosti, med poslovnim letom;
skupnim zneskom vseh finančnih obveznosti, jamstev ali nepredvidenih izdatkov, ki niso vključeni v bilanco stanja, ter navedbo vrste in oblike kakšnega koli zagotovljenega varnega poroštva; vse obveznosti v zvezi s pokojninami in povezanimi ali pridruženimi podjetji se razkrijejo ločeno;
zneskom predplačil in posojil, odobrenih članom upravnih, poslovodnih in nadzornih organov, z navedbo obrestnih mer, glavnih pogojev in vseh zneskov, ki so bili odplačani, odpisani ali opuščeni, pa tudi obveznostmi, prevzetimi na njihov račun v obliki kakršnih koli jamstev; podatki se navedejo skupaj za vsako kategorijo;
zneskom in naravo posameznih postavk prihodkov ali odhodkov izjemnega obsega ali pomena;
zneski, ki jih podjetje dolguje ter zapadejo v plačilo po več kot petih letih, pa tudi celotnimi dolgovi podjetja, pokritimi z varnim poroštvom, ki ga je zagotovilo podjetje, z navedbo vrste in oblike poroštva, in
povprečnim številom zaposlenih med poslovnim letom.
Za namene uporabe prvega pododstavka se informacije, ki se zahtevajo v točki (p) člena 17(1), omejijo na naravo in namen poslov iz navedene točke.
Za namene uporabe prvega pododstavka je razkritje informacij, ki se zahtevajo v točki (r) člena 17(1), omejeno na transakcije, opravljene s strankami, navedenimi v četrtem pododstavku navedene točke.
Člen 17
Dodatna razkritja za srednja in velika podjetja ter subjekte javnega interesa
V pojasnilih k računovodskim izkazom srednja in velika podjetja ter subjekti javnega interesa poleg informacij, ki se zahtevajo v skladu s členom 16 in drugimi določbami iz te direktive, razkrijejo naslednje informacije:
za različne postavke stalnih sredstev:
nakupno ceno ali proizvodne stroške ali pri nadomestni podlagi za merjenje pošteno vrednost ali revalorizirani znesek na začetku in koncu poslovnega leta;
pridobitve, odtujitve in prenose med poslovnim letom;
skupen znesek popravkov vrednosti na začetku in koncu poslovnega leta;
popravke vrednosti, ki se obračunajo med poslovnim letom;
gibanja v seštetih popravkih vrednosti v zvezi s pridobitvami, odtujitvami in prenosi med poslovnim letom in
znesek, osredstven med poslovnim letom, kadar se obresti osredstvijo v skladu s členom 12(8);
če se pri stalnih ali gibljivih sredstvih opravijo popravki vrednosti samo za namene obdavčenja, znesek popravkov in razloge zanje;
kadar se finančni instrumenti merijo po nakupni ceni ali proizvodnih stroških:
za vsak razred izvedenih finančnih instrumentov:
za finančna stalna sredstva, izkazana v znesku, ki presega njihovo pošteno vrednost:
znesek nagrad v poslovnem letu, ki so bile odobrene članom upravnih, poslovodnih in nadzornih organov zaradi njihovih odgovornosti, ter kakršne koli obveznosti, ki so nastale ali so bile prevzete v zvezi s starostnimi pokojninami nekdanjih članov teh organov; podatki se navedejo skupaj za vsako kategorijo organa.
Države članice se lahko odpovejo zahtevi po razkritju takšnih informacij, kadar bi njihovo razkritje omogočilo ugotovitev finančnega stanja posameznega člana takšnega organa;
povprečno število zaposlenih med poslovnim letom, razdeljeno po kategorijah, in, če niso prikazani ločeno v izkazu poslovnega izida, tudi stroške zaposlenih, ki se nanašajo na poslovno leto, razdeljene na plače, stroške za socialno varnost in stroške pokojninskega zavarovanja;
kadar je v bilanci stanja postavka za odloženi davek, salde za odloženi davek ob koncu poslovnega leta in njihovo gibanje med poslovnim letom;
ime in registrirani sedež vsakega podjetja, v katerem ima podjetje bodisi samo bodisi prek osebe, ki deluje v svojem imenu, vendar za račun podjetja, delež v kapitalu, ki kaže delež kapitala, ki ga ima v lasti, znesek kapitala in rezerv ter poslovni izid zadevnega podjetja za zadnje poslovno leto, za katero so bili sprejeti računovodski izkazi; informacije o kapitalu in rezervah ter poslovnem izidu se lahko izpustijo, kadar zadevno podjetje ne objavi svoje bilance stanja in ga ne nadzoruje drugo podjetje.
Države članice lahko dovolijo, da se informacije, katerih razkritje se zahteva v skladu s prvim pododstavkom te točke, razkrijejo v obliki izjave, ki se predloži v skladu s členom 3(1) in (3) Direktive 2009/101/ES; predložitev takšne izjave se razkrije v pojasnilih k računovodskim izkazom. Države članice lahko tudi dovolijo, da se te informacije izpustijo, kadar je njihova narava takšna, da bi resno škodovale katerim koli podjetjem, na katera se nanašajo. Države članice lahko za takšne opustitve zahtevajo predhodno odobritev upravnega ali sodnega organa. Vsaka takšna opustitev se razkrije v pojasnilih k računovodskim izkazom;
število in nominalno vrednost, če nominalne vrednosti ni, pa nominalno knjigovodsko vrednost delnic, vpisanih med poslovnim letom v okviru omejitev odobrenega kapitala, brez poseganja v točko (e) člena 2 Direktive 2009/101/ES ali točkama (c) in (d) člena 2 Direktive 2012/30/EU, kar zadeva znesek tega kapitala;
kadar obstaja več kot en razred delnic, število in nominalno vrednost, če nominalne vrednosti ni, pa nominalno knjigovodsko vrednost delnic za vsak razred;
obstoj kakršnih koli potrdil o naložbah, zamenljivih zadolžnic, nakupnih bonov, opcij ali podobnih vrednostnih papirjev ali pravic, z navedbo njihovega števila in pravic, ki jih zagotavljajo;
ime, dejanski ali registrirani sedež in pravno obliko vsakega podjetja, v katerem je podjetje družbenik z neomejeno odgovornostjo;
ime in registrirani sedež podjetja, ki pripravi konsolidirane računovodske izkaze največje skupine podjetij, katere del je podjetje kot odvisno podjetje;
ime in registrirani sedež podjetja, ki pripravi konsolidirane računovodske izkaze najmanjše skupine podjetij, katere del je podjetje kot odvisno podjetje in ki je vključena tudi v skupino podjetij iz točke (l);
kraj, kjer se lahko pridobijo kopije konsolidiranih računovodskih izkazov iz točk (l) in (m), pod pogojem, da so na voljo;
predlagano razporeditev dobička ali obravnavanje izgube ali, kadar je to ustrezno, razporeditev dobička ali obravnavanje izgube;
naravo in namen poslov podjetja, ki niso vključeni v bilanco stanja, ter njihov finančni učinek na podjetje, pod pogojem, da so tveganja ali koristi, ki izhajajo iz teh poslov, bistvena in če je razkritje takšnih tveganj ali koristi nujno za oceno finančnega stanja podjetja;
naravo in finančni učinek bistvenih dogodkov, do katerih pride po dnevu bilance stanja in ki niso zajeti v izkazu poslovnega izida ali bilanci stanja, in
transakcije, ki jih je podjetje opravilo s povezanimi strankami, vključno z zneskom takšnih transakcij, naravo razmerja s povezanimi strankami in drugimi informacijami o poslih, potrebnimi za razumevanje finančnega stanja podjetja. Informacije o posameznih transakcijah je mogoče prikazati združeno glede na njihovo naravo, razen kadar so za razumevanje učinka transakcij s povezanimi strankami na finančno stanje podjetja potrebne ločene informacije.
Države članice lahko dovolijo ali zahtevajo, da se razkrijejo samo transakcije s povezanimi strankami, ki niso bile opravljene pod običajnimi tržnimi pogoji.
Države članice lahko dovolijo, da se transakcije med enim ali več družbeniki v skupini ne razkrijejo, pod pogojem, da so odvisna podjetja, udeležena v transakciji, v celoti v lasti takega družbenika.
Države članice lahko dovolijo, da srednje podjetje omeji razkritje transakcij s povezanimi strankami na transakcije, opravljene z:
lastniki, ki imajo v podjetju delež v kapitalu;
podjetji, v katerih ima podjetje samo delež v kapitalu, in
člani upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetja.
Od držav članic se ne zahteva uporaba točke (g) odstavka 1 za podjetje, ki je obvladujoče podjetje, ki ga ureja nacionalna zakonodaja, v naslednjih primerih:
kadar je podjetje, v katerem ima to obvladujoče podjetje delež v kapitalu za namene točke (g) odstavka 1, vključeno v konsolidirane računovodske izkaze, ki jih pripravi to obvladujoče podjetje, ali v konsolidirane računovodske izkaze večje skupine podjetij, kakor je navedeno v členu 23(4);
kadar je bil ta delež v kapitalu obravnavan v letnih računovodskih izkazih obvladujočega podjetja v skladu s členom 9(7) ali v konsolidiranih računovodskih izkazih, ki jih je pripravilo to obvladujoče podjetje v skladu s členom 27(1) do (8).
Člen 18
Dodatna razkritja za velika podjetja in subjekte javnega interesa
V pojasnilih k računovodskim izkazom velika podjetja in subjekti javnega interesa poleg informacij, ki se zahtevajo v skladu s členoma 16 in 17 ter drugimi določbami iz te direktive, razkrijejo informacije v zvezi s:
čistim prihodkom iz prodaje, razdeljenim po kategorijah dejavnosti in po geografskih trgih, če se ob upoštevanju načina, kako sta organizirana prodaja proizvodov in opravljanje storitev, te kategorije in trgi med seboj znatno razlikujejo; in
vsemi honorarji za poslovno leto, ki jih je zaračunal posamezni zakoniti revizor ali revizijsko podjetje za obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov, in vsemi honorarji, ki jih je zaračunal posamezni zakoniti revizor ali revizijsko podjetje za druge storitve dajanja zagotovil, storitve davčnega svetovanja in druge nerevizijske storitve.
POGLAVJE 5
POSLOVNO POROČILO
Člen 19
Vsebina poslovnega poročila
Pregled je uravnotežena in celovita analiza razvoja in uspešnosti poslovanja podjetja ter njegovega položaja, pri čemer se upoštevata velikost in kompleksnost poslovanja.
Kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti ali položaja podjetja, analiza vključuje tako ključne finančne kot, kjer je to ustrezno, nefinančne kazalnike uspešnosti, pomembne za specifično poslovanje, vključno z informacijami o okoljskih in kadrovskih zadevah. Analiza v poslovnem poročilu, kjer je to ustrezno, vsebuje sklicevanja na zneske v letnih računovodskih izkazih in dodatna pojasnila v zvezi z njimi.
V poslovnem poročilu so navedeni tudi:
verjeten prihodnji razvoj podjetja;
dejavnosti na področju raziskav in razvoja;
informacije v zvezi s pridobivanjem lastnih delnic iz člena 24(2) Direktive 2012/30/EU;
obstoj podružnic podjetja in
v zvezi s finančnimi instrumenti, ki jih uporablja podjetje, in, kadar je to bistveno za oceno njegovih sredstev, obveznosti, finančnega stanja in poslovnega izida:
cilji in politike podjetja pri obvladovanju finančnega tveganja, vključno z njegovo politiko varovanja pred tveganjem za vse glavne vrste predvidenih transakcij, za katere se uporablja računovodenje za varovanje pred tveganjem, in
izpostavljenost podjetja cenovnemu tveganju, kreditnemu tveganju, likvidnostnemu tveganju in tveganju denarnih tokov.
Člen 19a
Izjava o nefinančnem poslovanju
Velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja večje od 500, v poslovno poročilo vključijo tudi izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti, vsebuje vsaj informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju, vključno z/s:
kratkim opisom poslovnega modela podjetja;
opisom politik podjetja glede navedenih zadev, med drugim v zvezi z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda;
rezultati teh politik;
glavnimi tveganji v zvezi z navedenimi zadevami, ki so povezana z dejavnostmi podjetja, vključno z njegovimi poslovnimi odnosi, proizvodi ali storitvami, kadar je to ustrezno in sorazmerno, ki bi lahko povzročili resne škodljive učinke na teh področjih, ter načini, kako podjetje upravlja ta tveganja;
ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, pomembnimi za posamezne dejavnosti.
Kadar podjetje ne izvaja politik v zvezi z eno ali več navedenimi zadevami, to v izjavi o nefinančnem poslovanju jasno in utemeljeno obrazloži.
Kadar je to ustrezno, izjava o nefinančnem poslovanju iz prvega pododstavka vsebuje tudi sklice na zneske v letnih računovodskih izkazih in dodatna pojasnila v zvezi z njimi.
V izjemnih primerih, ko bi glede na ustrezno utemeljeno mnenje članov upravnega, poslovodnega in nadzornega organa, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, in so skupno odgovorni za to mnenje, razkritje informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo poslovnemu položaju podjetja, lahko države članice dovolijo, da se takšne informacije izpustijo, če to ne onemogoči poštenega in uravnoteženega razumevanja razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti.
Države članice določijo, da lahko podjetje zahtevane informacije iz prvega pododstavka razkrije na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov in v tem primeru navede, katere okvire je uporabilo.
Kadar podjetje pripravlja ločeno poročilo za isto poslovno leto, ne glede na to, ali na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov, ki zajema informacije, potrebne za izjavo o nefinančnem poslovanju iz odstavka 1, lahko države članice to podjetje izvzamejo iz obveznosti priprave izjave o nefinančnem poslovanju, določene v odstavku 1, če se tako ločeno poročilo:
objavi skupaj s poslovnim poročilom v skladu s členom 30, ali
objavi na spletnem mestu podjetja v razumnem roku, ki ne presega šest mesecev po dnevu bilance stanja, poslovno poročilo pa se nanj sklicuje.
Odstavek 2 se smiselno uporablja za podjetja, ki pripravljajo ločeno poročilo iz prvega pododstavka tega odstavka.
Člen 20
Izjava o upravljanju podjetja
Podjetja iz točke 1(a) člena 2 v svoje poslovno poročilo vključijo izjavo o upravljanju podjetja. Ta izjava se vključi kot poseben razdelek poslovnega poročila in vsebuje vsaj naslednje informacije:
navedbo naslednjih podatkov, kadar je to ustrezno:
kodeks o upravljanju podjetja, ki velja za podjetje;
kodeks o upravljanju podjetja, ki ga je podjetje morda prostovoljno sklenilo uporabljati;
vse ustrezne podatke o praksah upravljanja podjetja, ki se uporabljajo poleg zahtev iz nacionalnega prava.
Pri sklicevanju na kodeks o upravljanju podjetja iz točk (i) ali (ii) podjetje navede tudi, kje so zadevna besedila javno dostopna. Pri sklicevanju na informacije iz točke (iii) podjetje objavi podrobnosti o svojih praksah upravljanja;
kadar podjetje v skladu z nacionalnim pravom odstopa od kodeksa o upravljanju podjetja iz točke (a)(i) ali (ii), obrazložitev podjetja, katerih delov kodeksa o upravljanju podjetja ne upošteva in zakaj; kadar se podjetje odloči, da ne bo uporabljalo nobene določbe kodeksa o upravljanju podjetja iz točke (a)(i) ali (ii), pojasni razloge za tako ravnanje;
opis glavnih značilnosti sistemov notranje kontrole in upravljanja tveganj v podjetju v povezavi s postopkom računovodskega poročanja;
informacije, ki se zahtevajo v točkah (c), (d), (f), (h) in (i) člena 10(1) Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem ( 5 ), kadar se navedena direktiva uporablja za to podjetje;
opis delovanja skupščine delničarjev in njenih ključnih pristojnosti ter opis pravic delničarjev in načina za njihovo uveljavljanje, razen če je to že v celoti določeno v nacionalnem pravu;
sestava in delovanje upravnih, poslovodnih in nadzornih organov ter njihovih odborov, in
opis politike raznolikosti, ki se izvaja v zvezi z upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi podjetja glede vidikov, kot so na primer starost, spol ali izobrazba in poklicne izkušnje, ciljev in načinov izvajanja te politike raznolikosti ter rezultatov v obdobju poročanja. Če se taka politika ne izvaja, se v izjavi za to navede obrazložitev.
Države članice lahko dovolijo, da se informacije, ki se zahtevajo v odstavku 1 tega člena, navedejo v:
ločenem poročilu, objavljenem skupaj s poslovnim poročilom, kakor je določeno v členu 30; ali
dokumentu, ki je na voljo javnosti na spletni strani podjetja, na katerega se sklicuje poslovno poročilo.
To ločeno poročilo ali ta dokument iz točk (a) oziroma (b) lahko vsebuje navzkrižno sklicevanje na poslovno poročilo, kadar so v slednjem na voljo informacije, ki se zahtevajo v točki (d) odstavka 1 tega člena.
POGLAVJE 6
KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POROČILA
Člen 21
Področje uporabe konsolidiranih računovodskih izkazov in poročil
Za namene tega poglavja so obvladujoče podjetje in vsa njegova odvisna podjetja podjetja, ki bodo konsolidirana, kadar je obvladujoče podjetje podjetje, za katero se na podlagi člena 1(1) uporabljajo usklajevalni ukrepi, določeni s to direktivo.
Člen 22
Zahteva za pripravo konsolidiranih računovodskih izkazov
Država članica zahteva od vsakega podjetja, za katerega velja njeno nacionalno pravo, da pripravi konsolidirane računovodske izkaze in konsolidirano poslovno poročilo, če ima to podjetje (obvladujoče podjetje):
večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v drugem podjetju (odvisno podjetje);
pravico imenovati ali odpoklicati večino članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa drugega podjetja (odvisno podjetje) in je hkrati delničar ali družbenik tega podjetja;
pravico izvrševati prevladujoč vpliv na podjetje (odvisno podjetje), v katerem je delničar ali družbenik, na podlagi sklenjene pogodbe s tem podjetjem ali določbe v njegovi družbeni pogodbi ali statutu, kadar pravo, ki velja za to odvisno podjetje, dovoljuje, da je slednje predmet takšnih pogodb ali statutarnih določb.
Državi članici ni treba predpisati, da mora biti obvladujoče podjetje delničar ali družbenik v njenem odvisnem podjetju. Od tistih držav članic, katerih zakonodaja ne predvideva takšnih pogodb ali določb, se ne zahteva uporaba te določbe; ali
če je delničar ali družbenik podjetja in:
je bila večina članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa tega podjetja (odvisno podjetje), ki so opravljali to funkcijo v poslovnem letu, v preteklem poslovnem letu in do takrat, ko so bili pripravljeni konsolidirani računovodski izkazi, imenovana izključno kot rezultat uveljavljanja njegovih glasovalnih pravic; ali
na podlagi dogovora z drugimi delničarji ali družbeniki v tem podjetju (odvisno podjetje) samo nadzira večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v tem podjetju. Države članice lahko uvedejo podrobnejše določbe za obliko in vsebino takih dogovorov.
Države članice predpišejo vsaj ureditve iz točke (ii). Za uporabo točke (i) lahko določijo zahtevo, da glasovalne pravice dosegajo vsaj 20 % celote.
Kljub temu se točka (i) ne uporablja, kadar ima tretja stranka glede tega podjetja pravice iz točk (a), (b) ali (c).
Poleg primerov iz odstavka 1 lahko države članice od vsakega podjetja, za katerega velja njihovo nacionalno pravo, zahtevajo pripravo konsolidiranih računovodskih izkazov in konsolidiranega poslovnega poročila, če:
ima to podjetje (obvladujoče podjetje) moč za izvajanje prevladujočega vpliva ali nadzora nad drugim podjetjem (odvisno podjetje) oziroma ta vpliv dejansko izvaja ali
to podjetje (obvladujoče podjetje) in drugo podjetje (odvisno podjetje) na enotni osnovi upravlja obvladujoče podjetje.
Za namene točk (a), (b) in (d) odstavka 1 so pravice iz odstavka 3 zmanjšane za pravice:
izhajajoče iz delnic, pridobljenih za račun osebe, ki ni niti obvladujoče podjetje niti njegovo odvisno podjetje, ali
izhajajoče iz delnic:
pridobljenih kot poroštvo, pod pogojem, da se zadevne pravice izvršujejo v skladu s prejetimi navodili, ali
pridobljenih v povezavi z odobritvijo posojil kot delom običajne poslovne dejavnosti, pod pogojem, da se glasovalne pravice izvršujejo v interesu osebe, ki je dala poroštvo.
Brez poseganja v ta člen ter člena 21 in 23 lahko država članica od vsakega podjetja, za katerega velja njeno nacionalno pravo, zahteva, da pripravi konsolidirane računovodske izkaze in konsolidirano poslovno poročilo, če:
se to podjetje in eno ali več drugih podjetij, s katerimi ni povezano, kot je opisano v odstavku 1 ali 2, upravljajo na enotni osnovi v skladu s:
pogodbo, sklenjeno s tem podjetjem, ali
družbeno pogodbo ali statutom teh drugih podjetij ali
so bile v upravni, poslovodni ali nadzorni organ tega podjetja in enega ali več drugih podjetij, s katerimi ni povezano, kakor je opisano v odstavku 1 ali 2, vključene večinoma iste osebe, ki so opravljale funkcijo v poslovnem letu in do priprave konsolidiranih računovodskih izkazov.
Odstavek 6 tega člena, členi 23(1), (2), (9) in (10) ter 24 do 29 se uporabljajo za konsolidirane računovodske izkaze in konsolidirano poslovno poročilo iz odstavka 7 tega člena ob upoštevanju naslednjih sprememb:
sklicevanja na obvladujoča podjetja se razumejo kot sklicevanja na vsa podjetja, določena v odstavku 7 tega člena, in
brez poseganja v člen 24(3) so postavke „kapital“, „vplačani presežek kapitala“, „revalorizacijska rezerva“, „rezerve“, „preneseni poslovni izid“ in „poslovni izid poslovnega leta“, ki se vključijo v konsolidirane računovodske izkaze, skupni zneski, ki jih je mogoče pripisati vsakemu od podjetij iz odstavka 7 tega člena.
Člen 23
Izvzetja iz konsolidacije
Ne glede na odstavka 1 in 2 tega člena država članica v naslednjih primerih iz obveznosti pripravljanja konsolidiranih računovodskih izkazov in konsolidiranega poslovnega poročila izvzame katero koli obvladujoče podjetje (izvzeto podjetje), za katero velja njeno nacionalno pravo in ki je tudi odvisno podjetje, vključno s subjektom javnega interesa, razen če ta subjekt javnega interesa spada pod točko 1(a) člena 2, če za njegovo lastno obvladujoče podjetje velja pravo države članice in:
je obvladujoče podjetje izvzetega podjetja imetnik vseh delnic v izvzetem podjetju. Delnice v izvzetem podjetju, ki jih imajo člani njegovega upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa v skladu s pravno obveznostjo ali obveznostjo iz njegove družbene pogodbe ali statuta, se za ta namen spregledajo; ali
ima obvladujoče podjetje izvzetega podjetja v lasti 90 % ali več delnic v izvzetem podjetju in preostali delničarji ali družbeniki izvzetega podjetja soglašajo s tem izvzetjem.
Izvzetja iz odstavka 3 izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
izvzeto podjetje in, brez poseganja v odstavek 9, vsa njegova odvisna podjetja se konsolidirajo v računovodskih izkazih večje skupine podjetij, za katerih obvladujoče podjetje velja pravo države članice;
konsolidirane računovodske izkaze iz točke (a) in konsolidirano poslovno poročilo večje skupine podjetij pripravi obvladujoče podjetje te skupine v skladu s pravom države članice, ki velja za to obvladujoče podjetje, v skladu s to direktivo ali mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002;
v zvezi z izvzetim podjetjem se na način, predpisan s pravom države članice, ki velja za to izvzeto podjetje, v skladu s členom 30 objavijo naslednji dokumenti:
konsolidirani računovodski izkazi iz točke (a) in konsolidirano poslovno poročilo iz točke (b);
revizijsko poročilo in
po potrebi dodatek, naveden v odstavku 6.
Ta država članica lahko zahteva, da se dokumenti iz točk (i), (ii) in (iii) objavijo v njenem uradnem jeziku in da je prevod overjen;
v pojasnilih k letnim računovodskim izkazom izvzetega podjetja se razkrije naslednje:
ime in registrirani sedež obvladujočega podjetja, ki pripravi konsolidirane računovodske izkaze iz točke (a), in
izvzetje iz obveznosti priprave konsolidiranih računovodskih izkazov in konsolidiranega poslovnega poročila.
V primerih, ki niso zajeti v odstavku 3, lahko država članica brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 tega člena iz obveznosti priprave konsolidiranih računovodskih izkazov in konsolidiranega poslovnega poročila izvzame vsako obvladujoče podjetje (izvzeto podjetje), za katero velja njeno nacionalno pravo in ki je tudi odvisno podjetje – vključno s subjektom javnega interesa, razen če navedeni subjekt javnega interesa spada pod točko 1(a) člena 2 –, za katerega obvladujoče podjetje velja pravo države članice, če so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 4 in če poleg tega:
delničarji ali družbeniki izvzetega podjetja, ki imajo minimalni delež vpisanega kapitala tega podjetja, niso zahtevali priprave konsolidiranih računovodskih izkazov vsaj šest mesecev pred koncem poslovnega leta;
minimalni delež iz točke (a) ne presega naslednjih omejitev:
10 % vpisanega kapitala v primeru delniških družb in komanditnih delniških družb in
20 % vpisanega kapitala v primeru drugih vrst podjetij;
država članica za izvzetje ne določi:
pogoja, da za obvladujoče podjetje, ki je pripravilo konsolidirane računovodske izkaze iz točke (a) odstavka 4, velja nacionalno pravo države članice, ki odobri izvzetje, ali
pogojev v zvezi s pripravo in revizijo teh računovodskih izkazov.
Odstavki od 3 do 6 se uporabljajo brez poseganja v zakonodajo države članice o pripravi konsolidiranih računovodskih izkazov ali konsolidiranih poslovnih poročil, če se ti dokumenti zahtevajo:
za obveščanje zaposlenih ali njihovih predstavnikov ali
s strani upravnih ali sodnih organov za lastne potrebe.
Brez poseganja v odstavke 1, 2, 3 in 5 tega člena lahko država članica, ki odobri izvzetja v skladu z odstavkoma 3 in 5 tega člena, iz obveznosti priprave konsolidiranih računovodskih izkazov in konsolidiranega poslovnega poročila izvzame tudi vsako obvladujoče podjetje (izvzeto podjetje), za katerega velja njegovo nacionalno pravo, ki je tudi odvisno podjetje, vključno s subjektom javnega interesa, razen če ta subjekt javnega interesa spada pod točko (1)(a) člena 2, obvladujoče podjetje, za katerega ne velja pravo države članice, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
izvzeto podjetje in brez poseganja v odstavek 9 vsa njegova odvisna podjetja so konsolidirana v računovodskih izkazih večje skupine podjetij;
konsolidirani računovodski izkazi iz točke (a) in, kadar je ustrezno, konsolidirano poslovno poročilo so pripravljeni:
v skladu s to direktivo,
v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002,
na način, ki je enakovreden konsolidiranim računovodskim izkazom in konsolidiranim poslovnim poročilom, pripravljenim v skladu s to direktivo, ali
na način, ki je enakovreden mednarodnim računovodskim standardom, kakor so določeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1569/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti računovodskih standardov izdajateljev vrednostnih papirjev iz tretjih držav v skladu z direktivama 2003/71/ES in 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 );
konsolidirane računovodske izkaze iz točke (a) je revidiral eden ali več zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij, pooblaščenih za revizijo računovodskih izkazov v skladu z nacionalni pravom, ki velja za podjetje, ki je te izkaze pripravilo.
Uporabljajo se točki (c) in (d) odstavka 4 ter odstavki 5, 6 in 7.
Podjetju, vključno s subjektom javnega interesa, ni treba biti vključeno v konsolidirane računovodske izkaze, kadar je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:
v izjemno redkih primerih, kadar informacij, potrebnih za pripravo konsolidiranih računovodskih izkazov v skladu s to direktivo, ni mogoče pridobiti brez nesorazmernih stroškov ali nepotrebnih zamud;
delnice ali deleži tega podjetja so namenjeni izključno poznejši nadaljnji prodaji ali
resne dolgoročne omejitve bistveno ovirajo:
obvladujoče podjetje pri uresničevanju svojih pravic v zvezi s sredstvi ali upravljanjem tega podjetja ali
izvajanje enotnega upravljanja tega podjetja, kadar je v enem od odnosov iz člena 22(7).
Brez poseganja v točko (b) člena 6(1), člen 21 ter odstavka 1 in 2 tega člena se vsako obvladujoče podjetje, vključno s subjektom javnega interesa, izvzame iz obveznosti, ki jo nalaga člen 22, če:
ima le odvisna podjetja, ki so tako posamično kot skupno nebistvena, ali
je mogoče iz konsolidacije izvzeti vsa njegova odvisna podjetja na podlagi odstavka 9 tega člena.
Člen 24
Priprava konsolidiranih računovodskih izkazov
Knjigovodske vrednosti deležev v kapitalu podjetij, vključenih v konsolidacijo, se pobotajo v deležu, ki ga predstavljajo v kapitalu in rezervah teh podjetij, v skladu z naslednjim:
razen v primeru deležev v kapitalu obvladujočega podjetja, ki jih ima v lasti to podjetje ali drugo podjetje, vključeno v konsolidacijo, in se obravnavajo kot lastni deleži v skladu s poglavjem 3, se ta pobot izvede na podlagi knjigovodskih vrednosti na datum, ko so ta podjetja prvič vključena v konsolidacijo. Razlike, ki izhajajo iz tega pobota, se, kolikor je to mogoče, knjižijo neposredno na tiste postavke v konsolidirani bilanci stanja, ki imajo višjo ali nižjo vrednost od svoje knjigovodske vrednosti;
država članica lahko dovoli ali zahteva pobote na podlagi vrednosti ugotovljivih sredstev in obveznosti na dan pridobitve delnic ali, ob pridobitvi v dveh ali več stopnjah, na dan, ko je podjetje postalo odvisno podjetje;
vsaka razlika, ki ostane po uporabi točke (a) ali je posledica uporabe točke (b), se v konsolidirani bilanci stanja prikaže kot dobro ime;
metode za izračun vrednosti dobrega imena in morebitne večje spremembe vrednosti glede na prejšnje poslovno leto se obrazložijo v pojasnilih k računovodskim izkazom;
kadar država članica dovoljuje pobot pozitivnih in negativnih vrednosti dobrega imena, se v pojasnila k računovodskim izkazom vključi analiza dobrega imena;
negativna vrednost dobrega imena se lahko prenese v konsolidirani izkaz poslovnega izida, kadar je takšna obravnava v skladu z načeli iz poglavja 2.
Konsolidirani računovodski izkazi kažejo sredstva, obveznosti, finančno stanje ter poslovni izid podjetij, vključenih v konsolidacijo, kot da bi bila eno podjetje. Zlasti se iz konsolidiranih računovodskih izkazov izločijo:
dolgovi in terjatve med podjetji;
prihodki in odhodki v zvezi s transakcijami med podjetji in
dobički in izgube iz transakcij med podjetji, kadar so vključene v knjigovodske vrednosti sredstev.
Vendar lahko država članica dovoli ali zahteva, da se konsolidirani računovodski izkazi pripravijo na drug dan, da bi se lahko upoštevali dnevi bilance stanja čim več podjetij ali najpomembnejših podjetij, ki so vključena v konsolidacijo, pod pogojem, da:
se to razkrije v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom in se navedejo razlogi;
se upoštevajo ali razkrijejo pomembni dogodki v zvezi s sredstvi in obveznostmi, finančnim stanjem in poslovnim izidom podjetja, vključenega v konsolidacijo, ki so se zgodili med dnevom bilance stanja tega podjetja in dnevom konsolidirane bilance stanja, in
se podjetje, kadar je dan bilance stanja tega podjetja za več kot tri mesece zgodnejši ali poznejši od dneva konsolidirane bilance stanja, konsolidira na podlagi vmesnih računovodskih izkazov, pripravljenih na dan konsolidirane bilance stanja.
Člen 25
Poslovne združitve v okviru skupine
Člen 26
Sorazmerna konsolidacija
Člen 27
Računovodenje kapitala pridruženih podjetij
Ko se ta člen prvič uporabi za pridruženo podjetje, se to pridruženo podjetje prikaže v konsolidirani bilanci stanja bodisi:
po svoji knjigovodski vrednosti, izračunani v skladu s pravili merjenja iz poglavij 2 in 3. Razlika med to vrednostjo in zneskom, ki ustreza deležu v kapitalu in rezervah, ki ga predstavlja delež v kapitalu v tem pridruženem podjetju, se ločeno navede v konsolidirani bilanci stanja ali v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. Ta razlika se izračuna na datum, ko se ta metoda prvič uporabi, ali
po znesku, ki ustreza deležu v kapitalu in rezervah pridruženega podjetja, ki ga predstavlja delež v kapitalu v tem pridruženem podjetju. Razlika med tem zneskom in knjigovodsko vrednostjo, izračunano v skladu s pravili merjenja iz poglavij 2 in 3, se ločeno razkrije v konsolidirani bilanci stanja ali v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. Ta razlika se izračuna na datum, ko se ta metoda prvič uporabi.
Država članica lahko predpiše uporabo ene ali druge možnosti iz točk (a) in (b). V takih primerih konsolidirana bilanca stanja ali pojasnila h konsolidiranim računovodskim izkazom izkazujejo, katera izmed teh možnosti je bila uporabljena.
Poleg tega lahko za namene iz točk (a) in (b) država članica dovoli ali zahteva izračun razlike na datum pridobitve delnic ali, ob pridobitvi v dveh ali več stopnjah, na dan, ko je podjetje postalo pridruženo podjetje.
Člen 28
Pojasnila h konsolidiranim računovodskim izkazom
V pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom se navedejo informacije, ki se zahtevajo v členih 16, 17 in 18, poleg katerih koli drugih informacij, ki se zahtevajo v drugih določbah te direktive, na način, da te informacije pomagajo pri ocenjevanju finančnega stanja podjetij, ki so vključena v konsolidacijo kot celoto, pri čemer se upoštevajo bistveni popravki zaradi posebnosti konsolidiranih računovodskih izkazov v primerjavi z letnimi računovodskimi izkazi, vključno z naslednjim:
pri razkrivanju transakcij med povezanimi strankami se transakcije med povezanimi strankami, vključenimi v konsolidacijo, ki so izločeni pri konsolidaciji, ne vključijo;
pri razkrivanju povprečnega števila zaposlenih med poslovnim letom se ločeno razkrije povprečno število zaposlenih pri podjetjih, ki so sorazmerno konsolidirana, in
pri razkrivanju zneskov nagrad, predujmov in posojil članom upravnega, poslovodnega in nadzornega organa se razkrijejo samo zneski, ki jih članom upravnega, poslovodnega in nadzornega organa obvladujočega podjetja odobrijo obvladujoče podjetje in njegova odvisna podjetja.
V pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom se poleg informacij, ki se zahteva v odstavku 1 navedejo naslednje informacije:
v zvezi s podjetji, vključenimi v konsolidacijo:
imena in registrirani sedeži teh podjetij;
delež kapitala, ki ga imajo v teh podjetjih, razen v obvladujočem podjetju, podjetja, vključena v konsolidacijo, ali osebe, ki delujejo v svojem imenu, vendar za račun teh podjetij;
informacije o tem, kateri od pogojev iz členov 22(1), (2) in (7) je bil po uporabi člena 22(3), (4) in (5) podlaga, po kateri je bila izvedena konsolidacija. Vendar se lahko to razkritje izpusti, kadar je konsolidacija izvedena na podlagi točke (a) člena 22(1) ter kadar sta delež kapitala in delež glasovalnih pravic enaka.
Enake informacije se navedejo za podjetja, izločena iz konsolidacije na podlagi nebistvenosti v skladu s točko (j) člena 6(1) in členom 23(10), pri čemer se obrazloži izločitev podjetij, navedenih v členu 23(9);
imena in registrirani sedeži pridruženih podjetij, ki so vključena v konsolidacijo, kakor je opisano v členu 27(1), in delež njihovega kapitala, ki ga imajo podjetja, vključena v konsolidacijo, ali osebe, ki delujejo v svojem imenu, vendar za račun teh podjetij;
imena in registrirani sedeži podjetij, ki so sorazmerno konsolidirana na podlagi člena 26, dejavniki, na katerih temelji skupno upravljanje teh podjetij, in delež njihovega kapitala v lasti podjetij, vključenih v konsolidacijo, ali oseb, ki delujejo v svojem imenu, vendar za račun teh podjetij, in
za vsako od podjetij, razen za podjetja iz točk (a), (b) in (c), v katerih imajo podjetja, vključena v konsolidacijo, bodisi sama bodisi prek oseb, ki delujejo v svojem imenu, vendar za račun teh podjetij, delež v kapitalu:
imena in registrirani sedeži teh podjetij;
delež kapitala v njihovi lasti;
znesek kapitala in rezerv ter poslovni izid zadevnega podjetja za zadnje poslovno leto, za katero so bili sprejeti računovodski izkazi.
Podatki o kapitalu in rezervah ter poslovnem izidu se lahko tudi izpustijo, kadar zadevno podjetje ne objavi svoje bilance stanja.
Člen 29
Konsolidirano poslovno poročilo
Uporabljajo se naslednje prilagoditve informacij, ki se zahtevajo v členih 19 in 20:
pri sporočanju podatkov o pridobljenih lastnih delnicah se v konsolidiranem poslovnem poročilu navedeta število in nominalna vrednost ali, če nominalne vrednosti ni, nominalna knjigovodska vrednost vseh delnic obvladujočega podjetja, ki jih ima to obvladujoče podjetje ali odvisna podjetja tega obvladujočega podjetja ali oseba, ki deluje v svojem imenu, vendar za račun katerega koli od teh podjetij. Država članica lahko dovoli ali zahteva razkritje teh podrobnosti v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom;
pri poročanju o sistemih notranje kontrole in upravljanja tveganj se izjava o upravljanju podjetja nanaša na glavne značilnosti sistemov notranje kontrole in upravljanja tveganj za podjetja, ki so vključena v konsolidacijo kot celoto.
Člen 29a
Konsolidirana izjava o nefinančnem poslovanju
Subjekti javnega interesa, ki so obvladujoča podjetja velike skupine, katere povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja na konsolidirani podlagi večje od 500, v konsolidirano poslovno poročilo vključijo tudi konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja skupine ter učinka njenih dejavnosti, vsebuje vsaj informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju, vključno z/s:
kratkim opisom poslovnega modela skupine;
opisom politik skupine glede navedenih zadev, med drugim v zvezi z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda;
rezultati teh politik;
glavnimi tveganji v zvezi z navedenimi zadevami, ki so povezane z dejavnostmi skupine, vključno z njenimi poslovnimi odnosi, proizvodi ali storitvami, kadar je to ustrezno in sorazmerno, ki bi lahko povzročili resne škodljive učinke na teh področjih, ter načini, kako skupina upravlja ta tveganja;
ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, pomembnimi za posamezne dejavnosti.
Kadar skupina ne izvaja politik v zvezi z eno ali več navedenimi zadevami, to v konsolidirani izjavi o nefinančnem poslovanju jasno in utemeljeno obrazloži.
Kadar je to ustrezno, konsolidirana izjava o nefinančnem poslovanju iz prvega pododstavka vsebuje tudi sklice na zneske v konsolidiranih računovodskih izkazih in dodatna pojasnila v zvezi z njimi.
V izjemnih primerih, ko bi glede na ustrezno utemeljeno mnenje članov upravnega, poslovodnega in nadzornega organa, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, in so skupno odgovorni za to mnenje, razkritje informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo poslovnemu položaju skupine, lahko države članice dovolijo, da se takšne informacije izpustijo, če to ne onemogoči poštenega in uravnoteženega razumevanja razvoja, uspešnosti in položaja skupine ter učinka njenih dejavnosti.
Države članice določijo, da lahko obvladujoče podjetje zahtevane informacije iz prvega pododstavka razkrije na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov in v tem primeru navede, katere okvire je uporabilo.
Kadar obvladujoče podjetje pripravlja ločeno poročilo za isto poslovno leto, v katerega je vključena celotna skupina, ne glede na to, ali na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov, ter ki zajema informacije, potrebne za konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju iz odstavka 1, lahko države članice to obvladujoče podjetje izvzamejo iz obveznosti priprave konsolidirane izjave o nefinančnem poslovanju, določene v odstavku 1, če se tako ločeno poročilo:
objavi skupaj s konsolidiranim poslovnim poročilom v skladu s členom 30, ali
objavi na spletnem mestu obvladujočega podjetja v razumnem roku, ki ne presega šest mesecev po dnevu bilance stanja, konsolidirano poslovno poročilo pa se nanj sklicuje.
Odstavek 2 se smiselno uporablja za obvladujoča podjetja, ki pripravljajo ločeno poročilo iz prvega pododstavka tega odstavka.
POGLAVJE 7
OBJAVA
Člen 30
Splošna zahteva glede objavljanja
Vendar lahko države članice podjetja izvzamejo iz obveznosti objave poslovnega poročila, kadar je mogoče brez težav na zahtevo pridobiti kopijo celotnega takšnega poročila ali njegovega dela po ceni, ki ne presega njenega administrativnega stroška.
Države članice lahko podjetje, navedeno v Prilogi II, za katero se na podlagi točke (b) člena 1(1) uporabljajo usklajevalni ukrepi, določeni s to direktivo, izvzamejo iz obveznosti objave računovodskih izkazov v skladu s členom 3 Direktive 2009/101/ES, pod pogojem, da so ti računovodski izkazi javno dostopni na dejanskem sedežu, in sicer v naslednjih primerih:
vsi družbeniki zadevnega podjetja, ki imajo neomejeno odgovornost, so podjetja iz Priloge I, za katera velja zakonodaja države članice, ki ni država članica, katere pravo velja za to podjetje, in nobeno od teh podjetij ne objavi računovodskih izkazov zadevnega podjetja v svojih lastnih računovodskih izkazih;
vsi družbeniki zadevnega podjetja, ki imajo neomejeno odgovornost, so podjetja, za katera ne velja zakonodaja države članice, vendar imajo pravno obliko, primerljivo s tistimi, ki so navedene v Direktivi 2009/101/ES.
Kopije računovodskih izkazov so dostopne na zahtevo. Cena takšne kopije ne sme presegati njenega administrativnega stroška.
Kadar je podjetje, ki pripravlja konsolidirane računovodske izkaze, ustanovljeno kot ena od vrst podjetij, naštetih v Prilogi II, in se v skladu z nacionalnim pravom njegove države članice ne zahteva, da objavi dokumente iz odstavka 1 na način, predpisan v členu 3 Direktive 2009/101/ES, omogoči vsaj, da so ti dokumenti javno dostopni na njegovem dejanskem sedežu in da je mogoče na zahtevo pridobiti kopijo, katere cena ne presega njenega administrativnega stroška.
Člen 31
Poenostavitve za mala in srednja podjetja
Države članice lahko srednjim podjetjem dovolijo, da objavijo:
skrajšane bilance stanja, ki prikazujejo samo tiste postavke iz prilog III in IV, pred katerimi stojijo črke in rimske številke, ter bodisi v bilanci stanja bodisi v pojasnilih k računovodskim izkazom ločeno razkrijejo:
C(I)(3), C(II)(1), (2), (3) in (4), C(III)(1), (2), (3) in (4), D(II)(2), (3) in (6) ter D(III)(1) in (2) pod „Sredstva“ in C(1), (2), (6), (7) in (9) pod „Kapital, rezerve in obveznosti“ v Prilogi III,
C(I)(3), C(II)(1), (2), (3) in (4), C(III)(1), (2), (3), in (4), D(II)(2), (3) in (6), D(III)(1) in (2), F(1), (2), (6), (7) in (9) ter I(1), (2), (6), (7) in (9) v Prilogi IV,
informacije, ki se zahtevajo, kakor je prikazano v oklepajih pri D(II) pod „Sredstva“ in pri C pod „Kapital, rezerve in obveznosti“ v Prilogi III, v skupnem znesku za vse zadevne postavke in ločeno za D(II)(2) in (3) pod „Sredstva“ in za C(1), (2), (6), (7) in (9) pod „Kapital, rezerve in obveznosti“,
informacije, ki se zahtevajo, kakor je prikazano v oklepajih pri D(II) v Prilogi IV, v skupnem znesku za vse zadevne postavke in ločeno za D(II)(2) in (3);
skrajšana pojasnila k računovodskim izkazom brez informacij, ki se zahtevajo v točkah (f) in (j) člena 17(1).
Ta odstavek ne posega v člen 30(1), kolikor se navedeni člen nanaša na izkaz poslovnega izida, poslovno poročilo in mnenje zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja.
Člen 32
Druge zahteve za objavo
Če se letni računovodski izkazi ne objavijo v celoti, se v skrajšano različico teh računovodskih izkazov, ki se ji ne priloži revizijsko poročilo, vključi:
navedba, da je objavljena različica skrajšana;
sklic na register, v katerem so računovodski izkazi predloženi v skladu s členom 3 Direktive 2009/101/ES, ali razkritje dejstva, kadar računovodski izkazi še niso bili predloženi;
razkritje, ali je zakoniti revizor ali revizijsko podjetje dalo revizijsko mnenje brez pridržka, s pridržkom ali odklonilno mnenje, oziroma ali zakoniti revizor ali revizijsko podjetje ni moglo podati revizijskega mnenja;
razkritje, ali je revizijsko poročilo vključevalo navedbo morebitnih zadev, na katere je zakoniti revizor ali revizijsko podjetje posebej opozorilo, ne da bi v revizijsko mnenje vneslo pridržek.
Člen 33
Odgovornost in obveznost v zvezi s pripravo in objavo računovodskih izkazov in poslovnega poročila
Države članice zagotovijo, da so člani upravnega, poslovodnega in nadzornega organa podjetja, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, skupno odgovorni za zagotavljanje, da se:
letni računovodski izkazi, poslovno poročilo, izjava o upravljanju podjetja, če je predložena ločeno, in poročilo iz člena 19a(4), ter
konsolidirani računovodski izkazi, konsolidirana poslovna poročila, konsolidirana izjava o upravljanju podjetja, če je predložena ločeno, in poročilo iz člena 29a(4)
pripravijo in objavijo v skladu z zahtevami iz te direktive in, če je ustrezno, z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002.
POGLAVJE 8
REVIZIJA
Člen 34
Splošna zahteva
Zakoniti revizor(-ji) ali revizijsko(-a) podjetje(-a) tudi:
poda(-jo) mnenje o tem:
ali je poslovno poročilo skladno z računovodskimi izkazi za isto poslovno leto, in
ali je bilo poslovno poročilo pripravljeno v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami;
navede(-jo), ali je glede na poznavanje in razumevanje podjetja in njegovega okolja, ki ga je zakoniti revizor ali revizijsko podjetje pridobil(-o) med revizijo, ugotovil(-o) bistvene napačne navedbe v poslovnem poročilu, pri čemer navede naravo morebitnih takšnih napačnih navedb.
Člen 35
Sprememba Direktive 2006/43/ES kar zadeva revizijsko poročilo
Člen 28 Direktive 2006/43/ES se nadomesti z naslednjim:
„Člen 28
Revizijsko poročanje
Revizijsko poročilo vključuje:
uvod, ki opredeljuje vsaj računovodske izkaze, ki so predmet obvezne revizije, skupaj z okvirom računovodskega poročanja, ki je bil uporabljen pri njihovi pripravi;
opis obsega obvezne revizije, v katerem se opredelijo vsaj revizijski standardi, po katerih je bila izvedena obvezna revizija;
revizijsko mnenje, ki je brez pridržka, s pridržkom ali odklonilno in v katerem je jasno navedeno mnenje zakonitega revizorja o tem:
ali so letni računovodski izkazi resničen in pošten prikaz v skladu z ustreznim okvirom računovodskega poročanja ter,
kjer je to ustrezno, ali letni računovodski izkazi izpolnjujejo zakonske zahteve.
Če zakoniti revizor ne more podati revizijskega mnenja, poročilo vsebuje izjavo glede nezmožnosti podaje mnenja;
navedbo morebitnih zadev, na katere zakoniti revizor posebej opozarja, ne da bi glede revizijskega mnenja podal pridržek;
mnenje in izjavo iz drugega pododstavka člena 34(1) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ( 7 ).
POGLAVJE 9
DOLOČBE GLEDE IZVZETIJ IN OMEJITEV IZVZETIJ
Člen 36
Izvzetja za mikro podjetja
Države članice lahko mikro podjetja izvzamejo iz katere koli ali vseh naslednjih obveznosti:
obveznosti prikaza „aktivnih časovnih razmejitev“ in „pasivnih časovnih razmejitev“. Kadar država članica uporabi navedeno možnost, lahko tem podjetjem dovoli, da samo v zvezi z drugimi stroški v skladu s točko (b)(vi) odstavka 2 tega člena odstopajo od točke (d) člena 6(1) glede pripoznavanja „aktivnih časovnih razmejitev“ in „pasivnih časovnih razmejitev“, pod pogojem, da je to dejstvo razkrito v pojasnilih k računovodskim izkazom ali v skladu s točko (b) tega odstavka na koncu bilance stanja;
obveznost priprave pojasnil k računovodskim izkazom v skladu s členom 16, pod pogojem, da so na koncu bilance stanja razkrite informacije, ki se zahtevajo v točkah (d) in (e) člena 16(1) te direktive ter členu 24(2) Direktive 2012/30/EU;
obveznost priprave poslovnega poročila v skladu s poglavjem 5, pod pogojem, da so informacije, ki se zahtevajo s členom 24(2) Direktive 2012/30/EU, razkrite v pojasnilih k računovodskim izkazom ali v skladu s točko (b) tega odstavka na koncu bilance stanja;
obveznost objave letnih računovodskih izkazov v skladu s poglavjem 7 te direktive, pod pogojem, da se v njih vsebovani podatki o bilanci stanja v skladu z nacionalnim pravom ustrezno predložijo vsaj pri enem pristojnem organu, ki ga imenuje zadevna država članica. Kadar pristojni organ ni centralni register, trgovinski register ali register podjetij, kakor je navedeno v členu 3(1) Direktive 2009/101/ES, se zahteva, da ta pristojni organ predložene informacije posreduje v register.
Države članice lahko mikro podjetjem dovolijo, da:
pripravijo le skrajšano bilanco stanja, v kateri so ločeno prikazane vsaj tiste postavke, ki so v Prilogi III ali IV navedene za črkami, kadar je to ustrezno. Kadar se uporabi točka (a) odstavka 1 tega člena, se postavka E pod „Sredstva“ in postavka D pod „Obveznosti“ v Prilogi III ali postavki E in K v Prilogi IV ne vključita v bilanco stanja;
pripravijo le skrajšan izkaz poslovnega izida, v katerem so ločeno prikazane vsaj naslednje postavke, kadar je to ustrezno:
čisti prihodek,
drugi prihodki,
stroški surovin in potrošnega materiala,
stroški zaposlenih,
popravki vrednosti,
drugi stroški,
davek,
poslovni izid.
Člen 37
Izvzetje za odvisna podjetja
Ne glede na določbe direktiv 2009/101/ES in 2012/30/EU se od države članice ne zahteva, da uporabi določbe te direktive v zvezi z vsebino, revizijo in objavo letnih računovodskih izkazov in poslovnih poročil za podjetja, za katera velja nacionalna zakonodaja in ki so odvisna podjetja, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:
za obvladujoče podjetje velja zakonodaja države članice;
vsi delničarji ali družbeniki odvisnega podjetja za vsako poslovno leto, v katerem se uporabi izvzetje, izjavijo, da soglašajo z izvzetjem iz takšne obveznosti;
obvladujoče podjetje izjavi, da jamči za obveznosti, ki jih prevzame odvisno podjetje;
izjave, navedene v točkah (2) in (3) tega člena, odvisno podjetje objavi, kakor je določeno z zakonodajo države članice, v skladu s poglavjem 2 Direktive 2009/101/ES;
odvisno podjetje je vključeno v konsolidirane računovodske izkaze, ki jih pripravi obvladujoče podjetje v skladu s to direktivo;
izvzetje se razkrije v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom, ki jih pripravi obvladujoče podjetje, in
konsolidirani računovodski izkazi iz točke (5) tega člena, konsolidirano poslovno poročilo in revizijsko poročilo se za odvisno podjetje objavijo, kakor je določeno z zakonodajo države članice, v skladu s poglavjem 2 Direktive 2009/101/ES.
Člen 38
Podjetja, ki so družbeniki z neomejeno odgovornostjo v drugih podjetjih
Državam članicam ni treba uporabiti zahtev iz te direktive za zadevno podjetje, kadar:
računovodske izkaze zadevnega podjetja pripravi, revidira in objavi v skladu z določbami te direktive podjetje, ki:
je družbenik zadevnega podjetja in ima neomejeno odgovornost ter
zanj velja zakonodaja druge države članice;
je zadevno podjetje vključeno v konsolidirane računovodske izkaze, ki jih v skladu s to direktivo pripravi, revidira in objavi:
družbenik z neomejeno odgovornostjo ali
kadar je zadevno podjetje vključeno v konsolidirane računovodske izkaze večje skupine podjetij, ki se pripravijo, revidirajo in objavijo v skladu s to direktivo, obvladujoče podjetje, za katero velja zakonodaja države članice. To izvzetje se razkrije v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom.
Člen 39
Izvzetje v zvezi z izkazom poslovnega izida za obvladujoča podjetja, ki pripravijo konsolidirane računovodske izkaze
Od države članice se ne zahteva, da uporablja določbe iz te direktive v zvezi z revizijo in objavo izkazov poslovnega izida za podjetja, za katera velja njena nacionalna zakonodaja in ki so obvladujoča podjetja, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
obvladujoče podjetje pripravi konsolidirane računovodske izkaze v skladu s to direktivo in je vključeno v te konsolidirane računovodske izkaze;
izvzetje se razkrije v pojasnilih k letnim računovodskim izkazom obvladujočega podjetja;
izvzetje se navede v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom, ki jih pripravi obvladujoče podjetje, ter
poslovni izid obvladujočega podjetja, določen v skladu s to direktivo, se prikaže v bilanci stanja obvladujočega podjetja.
Člen 40
Omejitev izvzetij za subjekte javnega interesa
Države članice poenostavitev in izvzetij, določenih v tej direktivi, ne uporabljajo za subjekte javnega interesa, razen če ni to v tej direktivi izrecno določeno. Subjekt javnega interesa se obravnava kot veliko podjetje ne glede na njegov čisti prihodek, bilančno vsoto ali povprečno število zaposlenih v poslovnem letu.
POGLAVJE 10
POROČILO O PLAČILIH VLADAM
Člen 41
Opredelitev pojmov v zvezi s poročanjem o plačilih vladam
V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
„podjetje, ki opravlja dejavnost v ekstraktivni industriji“, pomeni podjetje, katerega dejavnost zajema raziskovanje, iskanje, odkrivanje, razvijanje in izkoriščanje zalog mineralov, nafte, zemeljskega plina ali drugih materialov v okviru gospodarskih dejavnosti, navedenih v področju B v oddelkih od 05 do 08 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 ( 9 );
„podjetje, ki opravlja dejavnost v sektorju izkoriščanja pragozdov“, pomeni podjetje z dejavnostmi, navedenimi v področju A v oddelku 02, skupini 02.2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1893/2006, ki potekajo v pragozdovih;
„vlada“ pomeni vsak nacionalni, regionalni ali lokalni organ države članice ali tretje države. Vključuje oddelek, agencijo ali podjetje pod nadzorom tega organa v skladu s členom 22(1) do (6) te direktive;
„projekt“ pomeni operativne dejavnosti, ki jih ureja ena pogodba, dovoljenje, zakup, koncesija ali podobne pravne dogovore ter tvorijo podlago za obveznosti za plačila do vlade. Če pa je več takšnih dogovorov medsebojno vsebinsko povezanih, se to šteje za projekt;
„plačilo“ pomeni znesek, ki se v denarju ali v naravi izplača za dejavnosti, opisane v točkah 1 in 2, iz naslednjih vrst:
upravičenosti do proizvodnje;
davki, zaračunani na dohodke, proizvodnjo ali dobičke podjetij, brez davkov, zaračunanih na potrošnjo, kot so davki na dodano vrednost, dohodnina ali prodajni davki;
licenčnine;
dividende;
dodatki za sklenitev pogodbe, odkritje in proizvodnjo;
nadomestila za licence, pristojbine za najemnino, vstopne pristojbine in druga nadomestila za licence in/ali koncesije ter
plačila za izboljšanje infrastrukture.
Člen 42
Podjetja, za katera velja zahteva glede poročanja o plačilih vladam
Navedena obveznost ne velja za nobeno podjetje, za katero velja pravo države članice in ki je odvisno ali obvladujoče podjetje, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
za obvladujoče podjetje velja zakonodaja države članice in
plačila vladam, ki jih izvede podjetje, so vključena v konsolidirano poročilo o plačilih vladam, ki ga pripravi to obvladujoče podjetje v skladu s členom 44.
Člen 43
Vsebina poročila
V poročilu se razkrijejo naslednje informacije v zvezi z dejavnostmi iz točk (1) in (2) člena 41 za zadevno poslovno leto:
skupni znesek opravljenih plačil posamezni vladi;
skupni znesek glede na vrsto plačila, kakor je določeno v točkah (5)(a) do (g) člena 41, opravljenega posamezni vladi;
kadar so ta plačila namenjena posameznemu projektu, skupni znesek glede na vrsto plačila, kakor je določeno v točkah (5)(a) do (g) člena 41, opravljenega za vsak tak projekt, in skupni znesek plačil za vsak tak projekt.
Plačila, ki jih podjetje opravi v zvezi z obveznostmi, naloženimi na ravni subjekta, se lahko razkrijejo na ravni subjekta in ne na ravni projekta.
V primeru držav članic, ki niso uvedle eura, se prag v eurih iz odstavka 1 pretvori v nacionalno valuto na podlagi:
menjalnega tečaja, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije, na dan začetka veljavnosti katere koli direktive, v kateri je ta prag določen, in
zaokroževanja na najbližjo stotico.
Člen 44
Konsolidirano poročilo o plačilih vladam
Šteje se, da je obvladujoče podjetje dejavno v ekstraktivni industriji ali sektorju izkoriščanja pragozdov, če je v tej industriji ali tem sektorju dejavno katero od njegovih odvisnih podjetij.
Konsolidirano poročilo vključuje le plačila, ki nastanejo pri dejavnostih ekstraktivne industrije in/ali dejavnostmi v zvezi s sektorjem izkoriščanja pragozdov.
Obveznost priprave konsolidiranega poročila iz odstavka 1 se ne uporablja za:
obvladujoče podjetje male skupine iz člena 3(5), razen kadar je katero koli od povezanih podjetij subjekt javnega interesa;
obvladujoče podjetje srednje skupine iz člena 3(6), razen kadar je katero koli od povezanih podjetij subjekt javnega interesa, in
obvladujoče podjetje, za katero velja pravo države članice in ki je hkrati odvisno podjetje, če za njegovo obvladujoče podjetje velja pravo države članice.
Podjetju, vključno s subjektom javnega interesa, ni treba biti vključeno v konsolidirano poročilo o plačilih vladi, kadar je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:
resne dolgoročne omejitve bistveno ovirajo obvladujoče podjetje pri uresničevanju njegovih pravic nad sredstvi ali pri upravljanju tega podjetja;
v izjemno redkih primerih, kadar informacij, potrebnih za pripravo konsolidiranega poročila o plačilih vladi v skladu s to direktivo, ni mogoče pridobiti brez nesorazmernih stroškov ali nepotrebnih zamud;
delnice ali deleži tega podjetja so namenjeni izključno poznejši nadaljnji prodaji.
Navedena izvzetja veljajo le, če se uporabljajo tudi za namene konsolidiranih računovodskih izkazov.
Člen 45
Objava
Člen 46
Merila enakovrednosti
Merila, ki jih je Komisija določila v skladu z odstavkom 2:
vključujejo naslednje:
ciljna podjetja,
ciljne prejemnike plačil,
zajeta plačila,
dodelitev zajetih plačil,
razčlenitev zajetih plačil,
sprožilce za poročanje na konsolidirani osnovi,
način poročanja,
pogostost poročanja,
ukrepe proti izogibanju;
so sicer omejena na merila, ki omogočajo neposredno primerjavo zahtev glede poročanja tretjih držav z zahtevami iz tega poglavja.
Člen 47
Uporaba meril enakovrednosti
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, v katerih se določijo zahteve glede poročanja tretjih držav, ki jih na podlagi meril enakovrednosti, opredeljenih v skladu s členom 46, šteje za enakovredne zahtevam iz tega poglavja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 50(2).
Člen 48
Pregled
Komisija opravi pregled in pripravi poročilo o izvajanju in učinkovitosti tega poglavja, zlasti kar zadeva obseg in izpolnjevanje obveznosti poročanja ter načine poročanja na podlagi projektov.
Pri pregledu se upošteva mednarodni razvoj, zlasti glede krepitve preglednosti plačil vladam, oceni vplive drugih mednarodnih ureditev ter upošteva vplive na konkurenčnost in zanesljivost oskrbe z energijo. Zaključiti ga je treba do 21 julija 2018.
Poročilo se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom. To poročilo upošteva razširitev zahtev glede poročanja na dodatne industrijske sektorje, ter vprašanje, ali je treba poročilo o plačilih vladam revidirati. V poročilu se upošteva tudi razkritje dodatnih informacij o povprečnem številu zaposlenih, uporabi podizvajalcev in morebitnih denarnih kaznih, ki jih naloži država.
V poročilu se ob upoštevanju razvoja dogodkov v OECD in rezultatov povezanih evropskih pobud preuči možnost uvedbe obveznosti za velika podjetja, da vsako leto predložijo poročilo po državah za vsako državo članico in tretjo državo, v kateri poslujejo, v katerem so navedene vsaj informacije o ustvarjenem dobičku, plačanem davku na dobiček in prejetih javnih subvencijah.
Poleg tega se v poročilu preuči izvedljivost uvedbe obveznosti vseh izdajateljev Unije, da s primerno skrbnostjo pri dobavljanju rudnin zagotovijo, da dobavne verige niso povezane s sprtimi stranmi, ter upoštevajo priporočila EITI in OECD o odgovornem upravljanju dobavnih verig.
POGLAVJE 10a
POROČILO O DAVČNIH INFORMACIJAH V ZVEZI Z DOHODKI
Člen 48a
Opredelitev pojmov v zvezi s poročanjem o davčnih informacijah v zvezi z dohodki
V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
„končno obvladujoče podjetje“ pomeni podjetje, ki pripravi konsolidirane računovodske izkaze največje skupine podjetij;
„konsolidirani računovodski izkazi“ pomeni računovodske izkaze, ki jih pripravi obvladujoče podjetje skupine, v katerih so postavke sredstev, obveznosti, kapitala, prihodkov in odhodkov predstavljene kot postavke enotnega gospodarskega subjekta;
„davčna jurisdikcija“ pomeni državno ali nedržavno jurisdikcijo, ki ima fiskalno avtonomijo na področju davka od dohodkov pravnih oseb;
„samostojno podjetje“ pomeni podjetje, ki ni del skupine, kot je opredeljena v členu 2, točka 11.
Za namene člena 48b te direktive ima „prihodek“ enak pomen kot:
„čisti prihodek“ za podjetja, za katera velja pravo države članice, ki ne uporabljajo mednarodnih računovodskih standardov, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002, ali
„prihodek“, kot je opredeljen v okviru računovodskega poročanja ali v smislu tega okvira, na podlagi katerega se pripravijo računovodski izkazi, za druga podjetja.
Člen 48b
Podjetja in podružnice z obveznostjo poročanja o davčnih informacijah v zvezi z dohodki
Države članice določijo, da za končno obvladujoče podjetje obveznosti poročanja iz prvega pododstavka ne veljajo več, kadar je skupni konsolidirani prihodek na dan njegove bilance stanja nižji od 750 000 000 EUR za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let, kot je razvidno iz njegovih konsolidiranih računovodskih izkazov.
Države članice od samostojnih podjetij, za katera velja njihovo nacionalno pravo, kadar prihodek na dan njihove bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presega skupno 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njihovih letnih računovodskih izkazov, zahtevajo, da pripravijo, objavijo in omogočijo dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, kar zadeva zadnje od teh dveh zaporednih poslovnih let.
Države članice določijo, da za samostojno podjetje obveznosti poročanja iz tretjega pododstavka ne veljajo več, kadar je skupni prihodek na dan njegove bilance stanja nižji od 750 000 000 EUR za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let, kot je razvidno iz njegovih računovodskih izkazov.
Kadar te informacije ali poročilo niso na voljo, odvisno podjetje od svojega končnega obvladujočega podjetja zahteva, da mu zagotovi vse informacije, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih obveznosti iz prvega pododstavka. Če končno obvladujoče podjetje zahtevanih informacij ne predloži, odvisno podjetje pripravi, objavi in omogoči dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki vsebuje vse informacije, ki jih ima na voljo, jih je prejelo ali pridobilo, skupaj z izjavo, da njegovo končno obvladujoče podjetje potrebnih informacij ni dalo na voljo.
Države članice določijo, da za srednja in velika odvisna podjetja obveznosti poročanja iz tega odstavka ne veljajo več, kadar je skupni konsolidirani prihodek končnega obvladujočega podjetja na dan njegove bilance stanja nižji od 750 000 000 EUR za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let, kot je razvidno iz njegovih konsolidiranih računovodskih izkazov.
Kadar te informacije ali poročilo niso na voljo, oseba oz. osebe, imenovane za izvajanje formalnosti v zvezi z razkritjem iz člena 48e(2), zahtevajo, da jim končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje iz šestega pododstavka, točka (a), tega odstavka predloži vse potrebne informacije, da lahko izpolnijo svoje obveznosti.
V primeru, da vse zahtevane informacije niso predložene, podružnica pripravi, objavi in omogoči dostop do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki vsebuje vse informacije, ki jih ima na voljo, jih je prejela ali pridobila, ter izjavo, da končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje potrebnih informacij ni dalo na voljo.
Države članice določijo, da se obveznosti poročanja iz tega odstavka uporabljajo samo za podružnice, katerih čisti prihodek za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presega prag, kot je bil prenesen na podlagi člena 3(2).
Države članice določijo, da za podružnico, za katero veljajo obveznosti poročanja iz tega odstavka, zadevne obveznosti ne veljajo več, kadar je njen čisti prihodek za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let pod pragom za čisti prihodek, kot je bil prenesen na podlagi člena 3(2).
Države članice določijo, da se pravila iz tega odstavka uporabljajo za podružnico le, kadar sta izpolnjeni naslednji merili:
podjetje, ki je odprlo podružnico, je bodisi povezano podjetje skupine, za katere končno obvladujoče podjetje ne velja pravo države članice in katere konsolidirani prihodek je na dan njene bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presegel skupno 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njenih konsolidiranih računovodskih izkazov, ali samostojno podjetje, katerega skupni prihodek je na dan njegove bilance stanja za vsako od zadnjih dveh zaporednih poslovnih let presegel skupaj 750 000 000 EUR, kot je razvidno iz njegovih računovodskih izkazov, in
končno obvladujoče podjetje iz točke (a) tega pododstavka nima srednjega ali velikega odvisnega podjetja, kot je navedeno v odstavku 4.
Države članice določijo, da za podružnico obveznosti poročanja iz tega odstavka ne veljajo več, kadar merilo iz točke (a) ni več izpolnjeno dve zaporedni poslovni leti.
Države članice ne uporabljajo pravil iz odstavkov 4 in 5 tega člena, kadar je poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, ki ga pripravi končno obvladujoče podjetje ali samostojno podjetje, za katero ne velja pravo države članice, pripravljeno na način, ki je skladen s členom 48c, in izpolnjuje naslednja merila:
javnosti je na voljo brezplačno in v elektronski obliki poročanja, ki je strojno berljiva:
na spletnem mestu tega končnega obvladujočega podjetja ali tega samostojnega podjetja;
v vsaj v enem od uradnih jezikov Unije;
najpozneje v 12 mesecih po datumu bilance stanja za poslovno leto, za katero je bilo poročilo pripravljeno, in
v njem sta navedena ime in registrirani sedež posamičnega odvisnega podjetja ali ime in naslov posamične podružnice, za katera velja pravo države članice in ki sta objavila poročilo v skladu s členom 48d(1).
Člen 48c
Vsebina poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki
Informacije iz odstavka 1 zajemajo:
ime končnega obvladujočega podjetja ali samostojnega podjetja, zadevno poslovno leto, valuto, uporabljeno za predstavitev poročila, in po potrebi seznam vseh odvisnih podjetij, konsolidiranih v računovodskih izkazih končnega obvladujočega podjetja za zadevno poslovno leto, ki imajo sedež v Uniji ali davčnih jurisdikcijah iz prilog I in II k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene;
kratek opis vrste njihovih dejavnosti;
število zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa;
dohodki, ki se obračunajo kot:
vsota čistih prihodkov, drugi poslovni prihodki, prihodki od deležev v kapitalu, razen dividend, prejetih od povezanih podjetij, prihodki od drugih naložb in posojil, ki so del stalnih sredstev, drugi prihodki iz obresti in podobni prihodki iz prilog V in VI k tej direktivi ali
prihodki, opredeljeni z okvirom računovodskega poročanja, na podlagi katerega se pripravijo računovodski izkazi, razen popravkov vrednosti in dividend, prejetih od povezanih podjetij;
znesek dobička ali izgube pred davkom od dohodkov;
znesek davka od dohodkov, obračunanega za zadevno poslovno leto, ki se izračuna kot tekoči davčni odhodek, priznan v zvezi z obdavčljivim dobičkom ali izgubo poslovnega leta podjetij in podružnic v zadevni davčni jurisdikciji;
znesek plačanega davka od dohodkov na podlagi plačil, ki se izračuna kot znesek davka od dohodkov, ki so ga v zadevnem poslovnem letu plačala podjetja in podružnice v zadevni davčni jurisdikciji, in
znesek nerazporejenega dobička ob koncu zadevnega poslovnega leta.
Za namene točke (d) dohodki vključujejo transakcije s povezanimi strankami.
Za namene točke (f) se odmerjeni odhodek za davek nanaša le na dejavnosti podjetja v tekočem poslovnem letu in ne vključuje odloženih davkov ali rezervacij za negotove davčne obveznosti.
Za namene točke (g) plačani davki vključujejo odtegnjene davke, ki so jih druga podjetja plačala v zvezi s plačili podjetjem in podružnicam v okviru skupine.
Za namene točke (h) nerazporejeni dobiček pomeni vsoto dobičkov v preteklih poslovnih letih in zadevnem poslovnem letu, o razdelitvi katere še ni bilo odločeno. Kar zadeva podružnice, je nerazporejeni dobiček dobiček podjetja, ki je odprlo podružnico.
V poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki se poleg tega informacije iz odstavka 2 ali 3 tega člena navedejo ločeno za vsako davčno jurisdikcijo, ki je bila 1. marca poslovnega leta, za katero se pripravi poročilo, vključena v Prilogo I k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, in ločeno za vsako davčno jurisdikcijo, ki je bila 1. marca poslovnega leta, za katero se pripravi poročilo, in 1. marca naslednjega poslovnega leta navedena v Prilogi II k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene.
V poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki se poleg tega informacije iz odstavka 2 in 3 navedejo združeno za druge davčne jurisdikcije.
Informacije se pripišejo vsaki zadevni davčni jurisdikciji na podlagi sedeža, obstoja stalnega mesta poslovanja ali stalne poslovne dejavnosti, ki je lahko glede na dejavnosti skupine ali samostojnega podjetja predmet davka od dohodkov v tej davčni jurisdikciji.
Kadar so lahko dejavnosti več povezanih podjetij predmet davka od dohodkov v eni sami davčni jurisdikciji, predstavljajo informacije, pripisane tej davčni jurisdikciji, skupek informacij v zvezi s takšnimi dejavnostmi vsakega povezanega podjetja in njihovih podružnic v tej davčni jurisdikciji.
Informacije v zvezi s katero koli posamezno dejavnostjo se ne pripišejo hkrati več kot eni davčni jurisdikciji.
Države članice zagotovijo, da se vse izpuščene informacije na podlagi prvega pododstavka objavijo v poznejšem poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki v največ petih letih od datuma prve izpustitve.
Države članice zagotovijo, da se informacije o davčnih jurisdikcijah, vključenih v Prilogi I in II k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, iz odstavka 5 tega člena nikoli ne izpustijo.
Vendar pa je valuta, uporabljena v poročilu o davčnih informacijah v zvezi z dohodki, v primeru iz drugega pododstavka člena 48b(4) valuta, v kateri odvisno podjetje objavi svoje letne računovodske izkaze.
Pragi iz člena 48b(4) in (5) se pretvorijo v enakovreden znesek v nacionalni valuti za vse zadevne tretje države z uporabo deviznega tečaja na dan 21. decembra 2021, zaokrožen na najbližjo tisočico.
Člen 48d
Objava in dostopnost
Države članice zagotovijo, da sta poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki in izjava, ki ju podjetja objavijo v skladu z odstavkom 1 tega člena, v vsaj enem od uradnih jezikov Unije in brezplačno dostopna javnosti najpozneje v 12 mesecih po datumu bilance stanja za poslovno leto, za katero je bilo poročilo pripravljeno na spletnem mestu:
podjetja, kadar se uporablja člen 48b(1);
odvisnega podjetja ali povezanega podjetja, kadar se uporablja člen 48b(4), ali
podružnice ali podjetja, ki je odprlo podružnico, ali povezanega podjetja, kadar se uporablja člen 48b(5).
Člen 48e
Odgovornost za pripravo, objavo in omogočanje dostopa do poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki
Člen 48f
Izjava zakonitega revizorja
Države članice zahtevajo, da se v primeru, ko računovodske izkaze podjetja, za katero velja pravo države članice, revidira eden ali več zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij, v revizijskem poročilu navede, ali je moralo podjetje za poslovno leto pred poslovnim letom, za katero so bili pripravljeni računovodski izkazi, ki se revidirajo, objaviti poročilo o davčnih informacijah v zvezi z dohodki v skladu s členom 48b, in če, ali je bilo poročilo objavljeno v skladu s členom 48d.
Člen 48g
Datum začetka poročanja o davčnih informacijah v zvezi z dohodki
Države članice zagotovijo, da se zakoni in drugi predpisi, s katerimi se prenašajo določbe členov 48a do 48f, uporabljajo najpozneje od datuma začetka prvega poslovnega leta, ki se začne z 22. junijem 2024 ali po tem datumu.
Člen 48h
Klavzula o pregledu
Komisija do 22. junija 2027 predloži poročilo o izpolnjevanju obveznosti poročanja iz členov 48a do 48f in njihovem učinku ter – ob upoštevanju razmer na ravni OECD, potrebe po zagotovitvi zadostne ravni preglednosti ter potrebe po ohranitvi in zagotovitvi konkurenčnega okolja za podjetja in zasebne naložbe – zlasti pregleda in oceni, ali bi bilo primerno obveznost poročanja o davčnih informacijah v zvezi z dohodki iz člena 48b razširiti na velika podjetja in velike skupine, kot so opredeljeni v členu 3(4) oziroma (7), vsebino poročila o davčnih informacijah v zvezi z dohodki iz člena 48c pa razširiti tako, da se vključijo dodatni elementi. V tem poročilu Komisija oceni tudi učinek, ki ga ima združeno poročanje davčnih informacij za davčne jurisdikcije tretjih držav, kot je določeno v členu 48c(5), in začasna izpustitev informacij iz člena 48c(6) na učinkovitost te Direktive.
Komisija to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ter mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.
POGLAVJE 11
KONČNE DOLOČBE
Člen 49
Izvajanje pooblastila
Člen 50
Postopek v odboru
Člen 51
Kazni
Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev izvrševanja teh kazni. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Člen 52
Razveljavitev direktiv 78/660/EGS in 83/349/EGS
Direktivi 78/660/EGS in 83/349/EGS se razveljavita.
Sklicevanja na razveljavljeni direktivi se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VII.
Člen 53
Prenos
Države članice lahko določijo, da se začnejo določbe iz prvega pododstavka prvič uporabljati za računovodske izkaze v poslovnih letih, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali med koledarskim letom 2016.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Načine takega sklicevanja določijo države članice.
Člen 54
Začetek veljavnosti
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 55
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
PRILOGA I
VRSTE PODJETIJ IZ TOČKE (A) ČLENA 1(1)
PRILOGA II
VRSTE PODJETIJ IZ TOČKE (B) ČLENA 1(1)
PRILOGA III
HORIZONTALNA ČLENITEV BILANCE STANJA, DOLOČENE V ČLENU 10
Sredstva
A. Vpisani nevplačani kapital
od tega vpoklicano
(razen če nacionalno pravo določa, da se vpoklicani kapital prikaže pod „Kapital in rezerve“; v tem primeru se del kapitala, ki je bil vpoklican, a še ni vplačan, prikaže kot sredstvo bodisi pod A bodisi pod D(II)(5)).
B. Ustanovitveni stroški
kakor so opredeljeni v nacionalnem pravu in če nacionalno pravo dovoljuje, da so prikazani kot sredstvo. Nacionalno pravo lahko določi tudi, da se ustanovitveni stroški prikažejo kot prva postavka pod „Neopredmetena sredstva“.
C. Stalna sredstva
I. Neopredmetena sredstva
1. Stroški za razvoj, če nacionalno pravo dovoljuje, da so prikazani kot sredstva.
2. Koncesije, patenti, licence, blagovne znamke in podobne pravice in sredstva, če:
so pridobljeni za plačilo, in jih ni treba prikazovati pod C(I)(3) ali
jih je ustvarilo podjetje samo, če nacionalno pravo dovoljuje, da so prikazani kot sredstva.
3. Dobro ime, kolikor je bilo pridobljeno za plačilo.
4. Predplačila.
II. Opredmetena sredstva
1. Zemljišča in stavbe.
2. Oprema in druga delovna sredstva.
3. Druge naprave in inventar, orodje in oprema.
4. Predplačila in opredmetena sredstva v gradnji.
III. Finančna sredstva
1. Deleži v povezanih podjetjih.
2. Posojila povezanim podjetjem.
3. Deleži v kapitalu.
4. Posojila podjetjem, s katerimi je podjetje povezano z deleži v kapitalu.
5. Naložbe v obliki stalnih sredstev.
6. Druga posojila.
D. Gibljiva sredstva
I. Zaloge
1. Surovine in potrošni material.
2. Nedokončana proizvodnja.
3. Končni proizvodi in trgovsko blago.
4. Predplačila.
II. Terjatve
(Pri vsaki postavki so ločeno izkazani zneski, ki zapadejo v plačilo pozneje kot v enem letu.)
1. Terjatve do kupcev.
2. Terjatve do povezanih podjetij.
3. Terjatve do podjetij, s katerimi je podjetje povezano z deleži v kapitalu.
4. Druge terjatve.
5. Vpisani kapital, ki je vpoklican, vendar ne vplačan (razen če nacionalno pravo določa, da se vpoklicani kapital prikaže kot sredstvo pod A).
6. Aktivne časovne razmejitve (razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane kot sredstvo pod E).
III. Naložbe
1. Deleži v povezanih podjetjih.
2. Lastne delnice (z navedbo njihove nominalne vrednosti ali, če nominalne vrednosti ni, njihove nominalne knjigovodske vrednosti), kolikor nacionalno pravo dovoljuje njihov prikaz v bilanci stanja.
3. Druge naložbe.
IV. Denarna sredstva na računih in v blagajni
E. Aktivne časovne razmejitve
(Razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane kot sredstvo pod D(II)6).)
Kapital, rezerve in obveznosti
A. Kapital in rezerve
I. Vpisani kapital
(Razen če nacionalno pravo določa, da se vpoklicani kapital prikaže pod to postavko. V tem primeru se znesek vpisanega kapitala in znesek vplačanega kapitala prikažeta ločeno).
II. Vplačani presežek kapitala.
III. Revalorizacijska rezerva
IV. Rezerve
1. Zakonska rezerva, če nacionalno pravo zahteva takšno rezervo.
2. Rezerva za lastne delnice, če nacionalno pravo zahteva takšno rezervo, brez poseganja v točko (b) člena 24(1) Direktive 2012/30/EU.
3. Statutarne rezerve.
4. Druge rezerve, vključno z rezervami, nastalimi zaradi vrednotenja po pošteni vrednosti.
V. Preneseni poslovni izid
VI. Poslovni izid poslovnega leta
B. Rezervacije
1. Rezervacije za pokojnine in podobne obveznosti.
2. Rezervacije za davčne obveznosti.
3. Druge rezervacije.
C. Obveznosti
(Pri vsaki postavki in za vse postavke skupaj se ločeno prikažejo zneski, ki zapadejo v plačilo v enem letu, in zneski, ki zapadejo v plačilo pozneje kot v enem letu.)
1. Obveznosti za posojila na podlagi obveznic, z ločenim prikazom zamenljivih obveznic.
2. Obveznosti do kreditnih institucij.
3. Predplačila, prejeta na podlagi naročil, če niso izkazana ločeno kot odbitna postavka pri zalogah.
4. Obveznosti do dobaviteljev.
5. Menične obveznosti.
6. Obveznosti do povezanih podjetij.
7. Obveznosti do podjetij, s katerimi je podjetje povezano z deleži v kapitalu.
8. Druge obveznosti, tudi do davčnih organov in organov za socialno varnost.
9. Pasivne časovne razmejitve (razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane pod D).
D. Pasivne časovne razmejitve
(Razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane pod C(9) pod „Obveznosti“.)
PRILOGA IV
VERTIKALNA ČLENITEV BILANCE STANJA, DOLOČENE V ČLENU 10
A. Vpisani nevplačani kapital
od tega vpoklicano (razen če nacionalno pravo določa, da se vpoklicani kapital prikaže pod L. V tem primeru se del kapitala, ki je bil vpoklican, a še ni vplačan, prikaže bodisi pod A bodisi pod D(II)(5)).
B. Ustanovitveni stroški
kakor so opredeljeni v nacionalnem pravu in če nacionalno pravo dovoljuje, da so prikazani kot sredstvo. Nacionalno pravo lahko določi tudi, da se ustanovitveni stroški prikažejo kot prva postavka pod „Neopredmetena sredstva“.
C. Stalna sredstva
I. Neopredmetena sredstva
1. Stroški za razvoj, če nacionalno pravo dovoljuje, da so prikazani kot sredstva.
2. Koncesije, patenti, licence, blagovne znamke in podobne pravice in sredstva, če:
so pridobljeni za plačilo, in jih ni treba prikazovati pod C(I)(3) ali
jih je ustvarilo podjetje samo, če nacionalno pravo dovoljuje, da so prikazani kot sredstva.
3. Dobro ime, kolikor je bilo pridobljeno za plačilo.
4. Predplačila.
II. Opredmetena sredstva
1. Zemljišča in stavbe.
2. Oprema in druga delovna sredstva.
3. Druge naprave in inventar, orodje in oprema.
4. Predplačila in opredmetena sredstva v gradnji.
III. Finančna sredstva
1. Deleži v povezanih podjetjih.
2. Posojila povezanim podjetjem.
3. Deleži v kapitalu.
4. Posojila podjetjem, s katerimi je podjetje povezano z deleži v kapitalu.
5. Naložbe v obliki stalnih sredstev.
6. Druga posojila.
D. Gibljiva sredstva
I. Zaloge
1. Surovine in potrošni material.
2. Nedokončana proizvodnja.
3. Končni proizvodi in trgovsko blago.
4. Predplačila.
II. Terjatve
(Pri vsaki postavki se ločeno izkažejo zneski, ki zapadejo v plačilo pozneje kot v enem letu.)
1. Terjatve do kupcev.
2. Terjatve do povezanih podjetij.
3. Terjatve do podjetij, s katerimi je podjetje povezano z deleži v kapitalu.
4. Druge terjatve.
5. Vpisani kapital, ki je vpoklican, vendar ne vplačan (razen če nacionalno pravo določa, da se vpoklicani kapital prikaže kot sredstvo pod A).
6. Aktivne časovne razmejitve (razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane kot sredstvo pod E).
III. Naložbe
1. Deleži v povezanih podjetjih.
2. Lastne delnice (z navedbo njihove nominalne vrednosti ali, če nominalne vrednosti ni, njihove nominalne knjigovodske vrednosti), kolikor nacionalno pravo dovoljuje njihov prikaz v bilanci stanja.
3. Druge naložbe.
IV. Denarna sredstva na računih in v blagajni
E. Aktivne časovne razmejitve
(Razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane pod D(II)(6).)
F. Obveznosti: zneski, ki zapadejo v plačilo v enem letu
1. Obveznosti za posojila na podlagi obveznic, z ločenim prikazom zamenljivih obveznic.
2. Obveznosti do kreditnih institucij.
3. Predplačila, prejeta na podlagi naročil, če niso izkazana ločeno kot odbitna postavka pri zalogah.
4. Obveznosti do dobaviteljev.
5. Menične obveznosti.
6. Obveznosti do povezanih podjetij.
7. Obveznosti do podjetij, s katerimi je družba povezana z deleži v kapitalu.
8. Druge obveznosti, tudi do davčnih organov in organov za socialno varnost.
9. Pasivne časovne razmejitve (razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane pod K).
G. Čista gibljiva sredstva/obveznosti
(Ob upoštevanju aktivnih časovnih razmejitev, če so prikazane pod E, in pasivnih časovnih razmejitev, če so prikazane pod K.)
H. Skupaj sredstva, zmanjšana za kratkoročne obveznosti
I. Obveznosti: zneski, ki zapadejo v plačilo pozneje kot v enem letu
1. Obveznosti za posojila na podlagi obveznic, z ločenim prikazom zamenljivih obveznic.
2. Obveznosti do kreditnih institucij.
3. Predplačila, prejeta na podlagi naročil, če niso izkazana ločeno kot odbitna postavka pri zalogah.
4. Obveznosti do dobaviteljev.
5. Menične obveznosti.
6. Obveznosti do povezanih podjetij.
7. Obveznosti do podjetij, s katerimi je družba povezana z deleži v kapitalu.
8. Druge obveznosti, tudi do davčnih organov in organov za socialno varnost.
9. Pasivne časovne razmejitve (razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane pod K).
J. Rezervacije
1. Rezervacije za pokojnine in podobne obveznosti.
2. Rezervacije za davčne obveznosti.
3. Druge rezervacije.
K. Pasivne časovne razmejitve
(Razen če nacionalno pravo določa, da so takšne postavke prikazane pod F(9) ali I(9) ali pod obojim.)
L. Kapital in rezerve
I. Vpisani kapital
(Razen če nacionalno pravo določa, da se vpoklicani kapital prikaže pod to postavko. V tem primeru se znesek vpisanega kapitala in znesek vplačanega kapitala prikažeta ločeno.)
II. Vplačani presežek kapitala.
III. Revalorizacijska rezerva
IV. Rezerve
1. Zakonska rezerva, če nacionalno pravo zahteva takšno rezervo.
2. Rezerva za lastne delnice, če nacionalno pravo zahteva takšno rezervo, brez poseganja v točko (b) člena 24(1) Direktive 2012/30/EU.
3. Statutarne rezerve.
4. Druge rezerve, vključno z rezervami, nastalimi zaradi vrednotenja po pošteni vrednosti.
V. Preneseni poslovni izid
VI. Poslovni izid poslovnega leta
PRILOGA V
ČLENITEV IZKAZA POSLOVNEGA IZIDA PO NARAVI ODHODKOV, DOLOČENI V ČLENU 13
1. Čisti prihodek.
2. Sprememba zalog končnih proizvodov in nedokončane proizvodnje.
3. Delo podjetja za lastne potrebe, osredstveno.
4. Drugi poslovni prihodki.
5.
Surovine in potrošni material.
Drugi zunanji odhodki.
6. Stroški zaposlenih:
plače;
stroški za socialno varnost, z ločenim prikazom tistih, ki se nanašajo na pokojnine.
7.
Popravki vrednosti v zvezi z ustanovitvenimi stroški ter opredmetenimi in neopredmetenimi stalnimi sredstvi.
Popravki vrednosti v zvezi z gibljivimi sredstvi, kolikor presegajo popravke vrednosti, ki so običajni za zadevno podjetje.
8. Drugi poslovni odhodki.
9. Prihodki od deležev v kapitalu, z ločenim prikazom prihodkov od deležev v kapitalu povezanih podjetij.
10. Prihodki od drugih naložb in posojil, ki so del stalnih sredstev, z ločenim prikazom prihodkov iz povezanih podjetij.
11. Drugi prihodki iz obresti in podobni prihodki, z ločenim prikazom prihodkov iz povezanih podjetij.
12. Popravki vrednosti v zvezi s finančnimi sredstvi in naložbami v gibljiva sredstva.
13. Odhodki za obresti in podobni odhodki, z ločenim prikazom zneskov, plačljivih povezanim podjetjem.
14. Davek na poslovni izid.
15. Poslovni izid po obdavčitvi.
16. Drugi davki, ki niso prikazani pod postavkami 1 do 15.
17. Poslovni izid poslovnega leta.
PRILOGA VI
ČLENITEV IZKAZA POSLOVNEGA IZIDA PO FUNKCIJI ODHODKOV, DOLOČENI V ČLENU 13
1. Čisti prihodek.
2. Stroški prodaje (vključno s popravki vrednosti).
3. Kosmati poslovni izid.
4. Stroški distribucije (vključno s popravki vrednosti).
5. Stroški splošnih dejavnosti (vključno s popravki vrednosti).
6. Drugi poslovni prihodki.
7. Prihodki od deležev v kapitalu, z ločenim prikazom prihodkov od deležev v kapitalu povezanih podjetij.
8. Prihodki od drugih naložb in posojil, ki so del stalnih sredstev, z ločenim prikazom prihodkov iz povezanih podjetij.
9. Drugi prihodki iz obresti in podobni prihodki, z ločenim prikazom prihodkov iz povezanih podjetij.
10. Popravki vrednosti v zvezi s finančnimi sredstvi in naložbami v gibljiva sredstva.
11. Odhodki za obresti in podobni odhodki, z ločenim prikazom zneskov, plačljivih povezanim podjetjem.
12. Davek na poslovni izid.
13. Poslovni izid po obdavčitvi.
14. Drugi davki, ki niso prikazani pod postavkami 1 do 13.
15. Poslovni izid poslovnega leta.
PRILOGA VII
Korelacijska tabela
Direktiva 78/660/EGS |
Direktiva 83/349/EGS |
Ta direktiva |
Člen 1(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo |
— |
Člen 1, točka (a) |
Člen 1(1), prvi pododstavek, alinee 1 do 27 |
— |
Priloga I |
Člen 1(1), drugi pododstavek |
— |
Člen 1, točka (b) |
Člen 1(1), drugi pododstavek, točke (a) do (aa) |
— |
Priloga II |
Člen 1(1), tretji pododstavek |
— |
— |
Člen 1(2) |
— |
— |
Člen 2(1) |
— |
Člen 4(1) |
Člen 2(2) |
— |
Člen 4(2) |
Člen 2(3) |
— |
Člen 4(3) |
Člen 2(4) |
— |
Člen 4(3) |
Člen 2(5) |
— |
Člen 4(4) |
Člen 2(6) |
— |
Člen 4(5) |
Člen 3 |
— |
Člen 9(1) |
Člen 4(1) |
— |
Člen 9(2) |
Člen 4(2) |
— |
Člen 9(3) |
Člen 4(3) |
— |
Člen 9(3) |
Člen 4(4) |
— |
Člen 9(5) |
Člen 4(5) |
— |
— |
Člen 4(6) |
— |
Člen 6(1), točka (h) in člen 6(3) |
Člen 5(1) |
— |
— |
Člen 5(2) |
— |
Člen 2, točka (14) |
Člen 5(3) |
— |
Člen 2, točka (15) |
Člen 6 |
— |
Člen 9(6) |
Člen 7 |
— |
Člen 6(1), točka (g) |
Člen 8 |
— |
Člen 10 |
Člen 9(A) |
— |
Priloga III (A) |
Člen 9(B) |
— |
Priloga III (B) |
Člen 9(C) |
— |
Priloga III (c) |
Člen 9(D) |
— |
Priloga III (D) |
Člen 9(E) |
— |
Priloga III (E) |
Člen 9(F) |
— |
— |
Obveznosti Člen 9(A) |
— |
Kapital, rezerve in obveznosti Priloga III (A) |
Člen 9(B) |
— |
Priloga III (B) |
Člen 9(C) |
— |
Priloga III (C) |
Člen 9(D) |
— |
Priloga III (D) |
Člen 9(E) |
— |
— |
Člen 10 |
— |
Priloga IV |
Člen 10a |
— |
Člen 11 |
Člen 11, prvi pododstavek |
— |
Člen 3(2) in člen 14(1) |
Člen 11, drugi pododstavek |
— |
— |
Člen 11, tretji pododstavek |
— |
Člen 3(9), prvi pododstavek |
Člen 12(1) |
— |
Člen 3(10) |
Člen 12(2) |
— |
Člen 3(9), drugi pododstavek |
Člen 12(3) |
— |
Člen 3(11) |
Člen 13(1) |
— |
Člen 12(1) |
Člen 13(2) |
— |
Člen 12(2) |
Člen 14 |
— |
Člen 16(1), točka (d) |
Člen 15(1) |
— |
Člen 12(3) |
Člen 15(2) |
— |
Člen 2, točka (4) |
Člen 15(3), točka (a) |
— |
Člen 17(1), točka (a) |
Člen 15(3), točka (b) |
— |
— |
Člen 15(3), točka (c) |
— |
Člen 17(1), točka (a)(i) |
Člen 15(4) |
— |
— |
Člen 16 |
— |
Člen 12(4) |
Člen 17 |
— |
Člen 2, točka (2) |
Člen 18 |
— |
— |
Člen 19 |
|
Člen 2, točka (8) |
Člen 20(1) |
— |
Člen 12(12), prvi pododstavek |
Člen 20(2) |
— |
Člen 12(12), drugi pododstavek |
Člen 20(3) |
— |
Člen 12(12), tretji pododstavek |
Člen 21 |
— |
— |
Člen 22, prvi pododstavek |
— |
Člen 13(1) |
Člen 22, drugi pododstavek |
— |
Člen 13(2) |
Člen 23, postavke 1 do 15 |
— |
Priloga V, postavke 1 do 15 |
Člen 23, postavke 16 do 19 |
— |
— |
Člen 23, postavki 20 in 21 |
— |
Priloga V, postavki 16 in 17 |
Člen 24 |
— |
— |
Člen 25, postavke 1 do 13 |
— |
Priloga VI, postavke 1 do 13 |
Člen 25, postavke 14 do 17 |
— |
— |
Člen 25, postavki 18 in 19 |
— |
Priloga VI, postavki 14 in 15 |
Člen 26 |
— |
— |
Člen 27, prvi pododstavek, uvodno besedilo |
— |
Člen 3(3) |
Člen 27, prvi pododstavek, točki (a) in (c) |
— |
Člen 14(2), točki (a) in (b) |
Člen 27, prvi pododstavek, točki (b) in (d) |
— |
— |
Člen 27, drugi pododstavek |
— |
Člen 3(9), prvi pododstavek |
Člen 28 |
— |
Člen 2, točka (5) |
Člen 29 |
— |
— |
Člen 30 |
— |
— |
Člen 31(1) |
— |
Člen 6(1), uvodno besedilo in točke (a) do (f) |
Člen 31(1a) |
— |
Člen 6(5) |
Člen 31(2) |
— |
Člen 4(4) |
Člen 32 |
— |
Člen 6(1), točka (i) |
Člen 33(1), uvodno besedilo |
— |
Člen 7(1) |
Člen 33(1), točki (a) in (b) ter drugi in tretji pododstavek |
— |
— |
Člen 33(1), točka (c) |
— |
Člen 7(1) |
Člen 33(2), točka (a), prvi pododstavek, ter člen 33(2), točke (b), (c) in (d) |
— |
Člen 7(2) |
Člen 33(2), točka (a), drugi pododstavek |
— |
Člen 16(1), točka (b) |
Člen 33(3) |
— |
Člen 7(3) |
Člen 33(4) |
— |
Člen 16(1), točka (b)(ii) |
Člen 33(5) |
— |
— |
Člen 34 |
— |
Člen 12(11), četrti pododstavek |
Člen 35(1), točka (a) |
— |
Člen 6(1), točka (i) |
Člen 35(1), točka (b) |
— |
Člen 12(5) |
Člen 35(1), točka (c) |
— |
Člen 12(6) |
Člen 35(1), točka (d) |
|
Člen 17(1), točka (b) |
Člen 35(2) |
— |
Člen 2, točka (6) |
Člen 35(3) |
— |
Člen 2, točka (7) |
Člen 35(4) |
— |
Člen 12(8) in člen 17(1), točka (a)(vi) |
Člen 36 |
— |
— |
Člen 37(1) |
— |
Člen 12(11), prvi, tretji in peti pododstavek |
Člen 37(2) |
— |
Člen 12(11), prvi in drugi pododstavek |
Člen 38 |
— |
— |
Člen 39(1), točka (a) |
— |
Člen 6(1), točka (i) |
Člen 39(1), točka (b) |
— |
Člen 12(7), prvi pododstavek |
Člen 39(1), točka (c) |
— |
— |
Člen 39(1), točka (d) |
— |
Člen 12(7), drugi pododstavek |
Člen 39(1), točka (e) |
— |
Člen 17(1), točka (b) |
Člen 39(2) |
— |
Člen 2, točka (6) |
Člen 40(1) |
— |
Člen 12(9) |
Člen 40(2) |
— |
— |
Člen 41 |
— |
Člen 12(10) |
Člen 42, prvi pododstavek |
— |
Člen 12(12), tretji pododstavek |
Člen 42, drugi pododstavek |
— |
— |
Člen 42a(1) |
— |
Člen 8(1), točka (a) |
Člen 42a(2) |
— |
Člen 8(2) |
Člen 42a(3) |
— |
Člen 8(3) |
Člen 42a(4) |
— |
Člen 8(4) |
Člen 42a(5) |
— |
Člen 8(5) |
Člen 42a(5a) |
— |
Člen 8(6) |
Člen 42b |
— |
Člen 8(7) |
Člen 42c |
— |
Člen 8(8) |
Člen 42d |
— |
Člen 16(1), točka (c) |
Člen 42e |
— |
Člen 8(1), točka (b) |
Člen 42f |
— |
Člen 8(9) |
Člen 43(1), uvodno besedilo |
— |
Člen 16(1), uvodno besedilo |
Člen 43(1), točka (1) |
— |
Člen 16(1), točka (a) |
Člen 43(1), točka (2), prvi pododstavek |
— |
Člen 17(1), točka (g), prvi pododstavek |
Člen 43(1), točka (2), drugi pododstavek |
— |
Člen 17(1), točka (k) |
Člen 43(1), točka (3) |
— |
Člen 17(1), točka (h) |
Člen 43(1), točka (4) |
— |
Člen 17(1), točka (i) |
Člen 43(1), točka (5) |
— |
Člen 17(1), točka (j) |
Člen 43(1), točka (6) |
— |
Člen 16(1), točka (g) |
Člen 43(1), točka (7) |
— |
Člen 16(1), točka (d) |
Člen 43(1), točka (7a) |
— |
Člen 17(1), točka (p) |
Člen 43(1), točka (7b) |
— |
Člen 2, točka (3) in člen 17(1), točka (r) |
Člen 43(1), točka (8) |
— |
Člen 18(1), točka (a) |
Člen 43(1), točka (9) |
— |
Člen 17(1), točka (e) |
Člen 43(1), točka (10) |
— |
— |
Člen 43(1), točka (11) |
— |
Člen 17(1), točka (f) |
Člen 43(1), točka (12) |
— |
Člen 17(1), točka (d), prvi pododstavek |
Člen 43(1), točka (13) |
— |
Člen 16(1), točka (e) |
Člen 43(1), točka (14)(a) |
— |
Člen 17(1), točka (c)(i) |
Člen 43(1), točka (14)(b) |
— |
Člen 17(1), točka (c)(ii) |
Člen 43(1), točka (15) |
— |
Člen 18(1), točka (b) in člen 18(3) |
Člen 43(2) |
— |
— |
Člen 43(3) |
— |
Člen 17(1), točka (d), drugi pododstavek |
Člen 44 |
— |
— |
Člen 45(1) |
— |
Člen 17(1), točka (g), drugi pododstavek Člen 28(3) |
Člen 45(2) |
— |
Člen 18(2) |
Člen 46 |
— |
Člen 19 |
Člen 46a |
— |
Člen 20 |
Člen 47(1) in (1a) |
— |
Člen 30(1) in (2) |
Člen 47(2) |
— |
Člen 31(1) |
Člen 47(3) |
— |
Člen 31(2) |
Člen 48 |
— |
Člen 32(1) |
Člen 49 |
— |
Člen 32(2) |
Člen 50 |
— |
Člen 17(1), točka (o) |
Člen 50a |
— |
— |
Člen 50b |
— |
Člen 33(1), točka (a) |
Člen 50c |
— |
Člen 33(2) |
Člen 51(1) |
— |
Člen 34(1) |
Člen 51(2) |
— |
— |
Člen 51(3) |
— |
— |
Člen 51a |
— |
Člen 35 |
Člen 52 |
— |
— |
Člen 53(2) |
— |
Člen 3(13) |
Člen 53a |
— |
Člen 40 |
Člen 55 |
— |
— |
Člen 56(1) |
— |
— |
Člen 56(2) |
— |
Člen 17(1), točke (l), (m) in (n) |
Člen 57 |
— |
Člen 37 |
Člen 57a |
— |
Člen 38 |
Člen 58 |
— |
Člen 39 |
Člen 59(1) |
— |
Člen 9(7), točka (a) |
Člen 59(2) do (6), točka (a) |
— |
Člen 9(7), točka (a), in člen 27 |
Člen 59(6), točki (b) in (c) |
— |
Člen 9(7), točki (b) in (c) |
Člen 59(7) in (8) |
— |
Člen 9(7), točka (a), in člen 27 |
Člen 59(9) |
— |
Člen 27(9) |
Člen 60 |
— |
— |
Člen 60a |
— |
Člen 51 |
Člen 61 |
— |
Člen 17(2) |
Člen 61a |
— |
— |
Člen 62 |
— |
Člen 55 |
— |
Člen 1(1) |
Člen 22(1) |
— |
Člen 1(2) |
Člen 22(2) |
— |
Člen 2(1), (2) in (3) |
Člen 22(3), (4) in (5) |
— |
Člen 3(1) |
Člen 22(6) |
— |
Člen 3(2) |
Člen 2, točka (10) |
— |
Člen 4(1) |
Člen 21 |
— |
Člen 4(2) |
— |
— |
Člen 5 |
— |
— |
Člen 6(1) |
Člen 23(2) |
— |
Člen 6(2) |
Člen 3(8) |
— |
Člen 6(3) |
Člen 3(9), drugi pododstavek, člen 3(10) in (11) |
— |
Člen 6(4) |
Člen 23(2) |
— |
Člen 7(1) |
Člen 23(3) |
— |
Člen 7(2) |
Člen 23(4) |
— |
Člen 7(3) |
Člen 23(3), uvodno besedilo |
— |
Člen 8 |
Člen 23(5) |
— |
Člen 9(1) |
Člen 23(6) |
— |
Člen 9(2) |
— |
— |
Člen 10 |
Člen 23(7) |
— |
Člen 11 |
Člen 23(8) |
— |
Člen 12(1) |
Člen 22(7) |
— |
Člen 12(2) |
Člen 22(8) |
— |
Člen 12(3) |
Člen 22(9) |
— |
Člen 13(1) in (2) |
Člen 2, točka (16) in člen 6(1), točka (j) |
— |
Člen 13(2a) |
Člen 23(10) |
— |
Člen 13(3) |
Člen 23(9) |
— |
Člen 15 |
— |
— |
Člen 16 |
Člen 4 |
— |
Člen 17(1) |
Člen 24(1) |
— |
Člen 17(2) |
— |
— |
Člen 18 |
Člen 24(2) |
— |
Člen 19 |
Člen 24(3), točke (a) do (e) |
— |
Člen 20 |
— |
— |
Člen 21 |
Člen 24(4) |
— |
Člen 22 |
Člen 24(5) |
— |
Člen 23 |
Člen 24(6) |
— |
Člen 24 |
— |
— |
Člen 25(1) |
Člen 6(1), točka (b) |
— |
Člen 25(2) |
Člen 4(4) |
— |
Člen 26(1) |
Člen 24(7) |
— |
Člen 26(2) |
— |
— |
Člen 26(3) |
Člen 6(1), točka (j) |
— |
Člen 27 |
Člen 24(8) |
— |
Člen 28 |
Člen 24(9) |
— |
Člen 29(1) |
Člen 24(10) |
— |
Člen 29(2) |
Člen 24(11) |
— |
Člen 29(3) |
Člen 24(12) |
— |
Člen 29(4) |
Člen 24(13) |
— |
Člen 29(5) |
Člen 24(14) |
— |
Člen 30(1) |
Člen 24(3), točka (c) |
— |
Člen 30(2) |
— |
— |
Člen 31 |
Člen 24(3), točka (f) |
— |
Člen 32(1) in (2) |
Člen 26 |
|
Člen 32(3) |
— |
— |
Člen 33 |
Člen 27 |
— |
Člen 34, uvodno besedilo in člen 34(1), prvi stavek |
Člen 16(1), točka (a) in člen 28(1) |
— |
Člen 34(1), drugi stavek |
— |
— |
Člen 34(2) |
Člen 28(2), točka (a) |
— |
Člen 34(3), točka (a) |
Člen 28(2), točka (b) |
— |
Člen 34(3), točka (b) |
— |
— |
Člen 34(4) |
Člen 28(2), točka (c) |
— |
Člen 34(5) |
Člen 28(2), točka (d) |
— |
Člen 34(6) |
Člen 16(1), točka (g) in člen 28(1) |
— |
Člen 34(7) |
Člen 16(1), točka (d) in člen 28(1) |
— |
Člen 34(7a) |
Člen 17(1), točka (p) |
— |
Člen 34(7b) |
Člen 17(1), točka (r) |
— |
Člen 34(8) |
Člen 18(1), točka (a) |
— |
Člen 34(9), točka (a) |
Člen 17(1), točka (e) |
— |
Člen 34(9), točka (b) |
Člen 28(1), točka (b) |
— |
Člen 34(10) |
— |
— |
Člen 34(11) |
Člen 17(1), točka (f) in člen 28(1) |
— |
Člen 34(12) in (13) |
Člen 28(1), točka (c) |
— |
Člen 34(14) |
Člen 16(1), točka (c) in člen 28(1) |
— |
Člen 17(1), točka (c) |
Člen 17(1), točka (c) in člen 28(1) |
— |
Člen 34(16) |
Člen 18(1), točka (b) in člen 28(1) |
— |
Člen 35(1) |
Člen 28(3) |
— |
Člen 35(2) |
— |
— |
Člen 36(1) |
Člen 19(1) in člen 29(1) |
— |
Člen 36(2), točka (a) |
— |
— |
Člen 36(2), točki (b) in (c) |
Člen 19(2), točki (b) in (c) |
— |
Člen 36(2), točka (d) |
Člen 29(2), točka (a) |
— |
Člen 36(2), točka (e) |
Člen 19(2), točka (e) in člen 29(1) |
— |
Člen 36(2), točka (f) |
Člen 29(2), točka (b) |
— |
Člen 36(3) |
Člen 29(3) |
— |
Člen 36a |
Člen 33(1), točka (b) |
— |
Člen 36b |
Člen 33(2) |
— |
Člen 37(1) |
Člen 34(1) in (2) |
— |
Člen 37(2) |
Člen 35 |
— |
Člen 37(4) |
Člen 35 |
— |
Člen 38(1) |
Člen 30(1), prvi pododstavek, in člen 30(3), prvi pododstavek |
— |
Člen 38(2) |
Člen 30(1), drugi pododstavek |
— |
Člen 38(3) |
— |
— |
Člen 38(4) |
Člen 30(3), drugi pododstavek |
— |
Člen 38(5) in (6) |
— |
— |
Člen 38(7) |
Člen 40 |
— |
Člen 38a |
— |
— |
Člen 39 |
— |
— |
Člen 40 |
— |
— |
Člen 41(1) |
Člen 2, točka (12) |
— |
Člen 41(1a) |
Člen 2, točka (3) |
— |
Člen 41(2) do (5) |
— |
— |
Člen 42 |
— |
— |
Člen 43 |
— |
— |
Člen 44 |
— |
— |
Člen 45 |
— |
— |
Člen 46 |
— |
— |
Člen 47 |
— |
— |
Člen 48 |
Člen 51 |
— |
Člen 49 |
— |
— |
Člen 50 |
— |
— |
Člen 50a |
— |
— |
Člen 51 |
Člen 55 |
( 1 ) UL L 145, 30.4.2004, str. 1.
( 2 ) UL L 177, 30.6.2006, str. 1
( 3 ) UL L 374, 31.12.1991, str. 7.
( 4 ) UL L 243, 11.9.2002, str. 1.
( 5 ) UL L 142, 30.4.2004, str. 12.
( 6 ) UL L 340, 22.12.2007, str. 66.
( 7 ) UL L 182, 29.6.2013, str. 19.“
( 8 ) UL L 81, 21.3.2012, str. 3.
( 9 ) UL L 393, 30.12.2006, str. 1.
( 10 ) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).
( 11 ) Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).
( 12 ) Direktiva (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (UL L 169, 30.6.2017, str. 46).
( 13 ) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.