EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D0173
Commission Implementing Decision (EU) 2022/173 of 7 February 2022 on the harmonisation of the 900 MHz and 1800 MHz frequency bands for terrestrial systems capable of providing electronic communications services in the Union and repealing Decision 2009/766/EC (notified under document C(2022) 605) (Text with EEA relevance)
Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/173 z dne 7. februarja 2022 o uskladitvi frekvenčnih pasov 900 MHz in 1800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji, in razveljavitvi Odločbe 2009/766/ES (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 605) (Besedilo velja za EGP)
Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/173 z dne 7. februarja 2022 o uskladitvi frekvenčnih pasov 900 MHz in 1800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji, in razveljavitvi Odločbe 2009/766/ES (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 605) (Besedilo velja za EGP)
C/2022/605
UL L 28, 9.2.2022, p. 29–39
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
9.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 28/29 |
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/173
z dne 7. februarja 2022
o uskladitvi frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji, in razveljavitvi Odločbe 2009/766/ES
(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 605)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (1),
ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (2) in zlasti člena 4(3) Odločbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Kot je Komisija napovedala v sporočilu Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope z dne 19. februarja 2020, so digitalne rešitve ključne, da bi Evropi pomagale doseči digitalno preobrazbo, ki deluje v korist državljanov in podjetij v skladu z vrednotami Unije. V ta namen je bistveno, da: tehnologija koristi ljudem; je zagotovljen enotni trg brez meja, na katerem lahko podjetja vseh velikosti konkurirajo pod enakimi pogoji; se uveljavljajo demokratične vrednote, spoštovanje temeljnih pravic ter trajnostno, podnebno nevtralno in z viri gospodarno gospodarstvo. V tem okviru je radiofrekvenčni spekter ključni javni vir, ki se vse pogosteje uporablja za širok nabor komercialnih in javnih storitev. |
(2) |
Politika radijskega spektra v Uniji se oblikuje in izvaja tako, da se spoštujejo in spodbujajo svoboda izražanja, vključno s svobodo mišljenja ter svobodo prejemanja in razširjanja informacij ter zamisli tudi čez mejo, ter svoboda in pluralnost medijev v skladu z vrednotami Unije iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. Za zagotovitev pluralnosti in svobode obveščanja je pomembno, da ima dostop do trga več operaterjev. |
(3) |
Odločba Komisije 2009/766/ES (3) usklajuje tehnične pogoje za uporabo radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnih pasovih 880–915 MHz in 925–960 MHz („frekvenčni pas 900 MHz“) ter v frekvenčnih pasovih 1 710–1 785 MHz in 1 805–1 880 MHz („frekvenčni pas 1 800 MHz“) za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji, vključno z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami. Zagotavlja skladnost s členom 1(1) Direktive Sveta 87/372/EGS (4) glede soobstoja prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve s sistemi GSM v pasu 900 MHz. |
(4) |
Člen 6(3) Sklepa št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) od držav članic zahteva, da ponudnikom elektronskih komunikacij pomagajo pri redni nadgradnji njihovih omrežij z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi v skladu z načeloma storitvene in tehnološke nevtralnosti ustvarili svoje dividende spektra. Zato bi bilo treba v skladu s cilji regulativnega okvira EU in zakonodajo EU olajšati uporabo frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz z velikimi bloki velikosti vsaj 5 MHz v podporo prizemnim brezžičnim sistemom naslednje generacije (5G). |
(5) |
Sporočilo Komisije „Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti“ (6) določa nove cilje povezljivosti za Unijo, posodobljene s sporočilom Komisije „Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje“ (7). Navedene cilje je treba doseči s široko razširjeno uvedbo in uporabo zelo visokozmogljivih omrežij. Sporočilo Komisije „Akcijski načrt za 5G v Evropi“ (8) določa koordinirane ukrepe na ravni Unije, vključno z določitvijo in uskladitvijo spektra za 5G na podlagi mnenja skupine za politiko radiofrekvenčnega spektra, da se uresniči neprekinjena pokritost 5G v vseh mestnih območjih in na glavnih prizemnih prometnih poteh do leta 2025. |
(6) |
Skupina za politiko radiofrekvenčnega spektra je v svojih dveh mnenjih z dne 16. novembra 2016 (9) in 30. januarja 2019 (10) o strateškem načrtu za prehod na 5G v Evropi opredelila potrebo po zagotovitvi, da so tehnični in regulativni pogoji za vse pasove, ki so že usklajeni za mobilna omrežja, primerni za uporabo 5G, vključno s frekvenčnima pasovoma 900 MHz in 1 800 MHz, ki se v Uniji že uporabljata predvsem za drugo (GSM), tretjo (UMTS) in četrto (LTE) generacijo mobilnih sistemov. |
(7) |
Komisija je 14. julija 2017 v skladu s členom 4(2) Odločbe o radijskem spektru Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: CEPT) izdala pooblastilo za pregled usklajenih tehničnih pogojev za uporabo pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, da bi se smela uporabljati tudi za internet stvari (IoT). |
(8) |
V odgovor na to pooblastilo je CEPT 13. marca 2018 sprejel Poročilo CEPT št. 66, ki opredeljuje brezžične tehnologije interneta stvari v povezavi z mobilnimi širokopasovnimi (tj. celičnimi) komunikacijskimi sistemi in usklajene tehnične pogoje za uporabo v frekvenčnih pasovih 900 MHz in 1 800 MHz. Te tehnologije interneta stvari vključujejo IoT z razširjeno pokritostjo z GSM (v nadaljnjem besedilu: EC-GSM-IoT), strojne komunikacije v LTE (v nadaljnjem besedilu: LTE-MTC), napredne strojne komunikacije v LTE (v nadaljnjem besedilu: LTE-eMTC) in ozkopasovni internet stvari (v nadaljnjem besedilu: NB-IoT). Poročilo CEPT št. 66 še ugotavlja, da je EC-GSM-IoT sestavni del sistema GSM v skladu z Direktivo 87/372/EGS. EC-GSM-IoT zato izpolnjuje tehnične pogoje, ki se uporabljajo za sistem GSM, in teh pogojev ni treba spreminjati. |
(9) |
Komisija je 12. julija 2018 v skladu s členom 4(2) Odločbe o radijskem spektru CEPT izdala pooblastilo za pregled usklajenih tehničnih pogojev za nekatere usklajene frekvenčne pasove na ravni EU, vključno s frekvenčnima pasovoma 900 MHz in 1 800 MHz, in razvoj najmanj omejevalnih usklajenih tehničnih pogojev, primernih za prizemne brezžične sisteme naslednje generacije (5G). |
(10) |
V odgovor na to pooblastilo je CEPT 5. julija 2019 sprejel poročilo CEPT št. 72 (Poročilo A), v katerem ugotavlja, da bodo sistemi GSM in ozkopasovni prizemni sistemi, vključno s celičnimi sistemi interneta stvari, v bližnji prihodnosti še naprej delovali v frekvenčnem pasu 900 MHz. To poročilo za delovanje v frekvenčnih pasovih 900 MHz in 1 800 MHz določa potrebo po frekvenčnem ločevanju 200 kHz, med sistemi GSM in ozkopasovni prizemni sistemi, vključno s celičnimi sistemi interneta stvari. Poleg tega to poročilo vsebuje tudi informacije o izvedljivosti uporabe frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za 5G, vključno z morebitnimi omejitvami iz direktive o GSM za frekvenčni pas 900 MHz. |
(11) |
V odgovor na to pooblastilo je CEPT 2. julija 2021 sprejel Poročilo CEPT št. 80 (poročilo B), v katerem predlaga usklajen načrt pasov in najmanj omejevalne usklajene tehnične pogoje za soobstoj ozkopasovnih in širokopasovnih prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve s frekvenčnima pasovoma 900 MHz in 1 800 MHz, temelječe na konceptu maske robov spektralnega bloka. Ti pogoji so bistveni za zagotavljanje tehnološke nevtralnosti v frekvenčnih pasovih 900 MHz in 1 800 MHz. |
(12) |
V poročilu CEPT št. 80 je opredeljena maska robov spektralnega bloka za ozkopasovne in širokopasovne prizemne sisteme, ki uporabljajo neaktivne antenske sisteme, in druga maska robov spektralnega bloka za širokopasovne prizemne sisteme, ki uporabljajo aktivne antenske sisteme. GSM in EC-GSM-IoT nista zajeta v teh maskah robov spektralnega bloka in sta tehnično označena s sklicevanji na standarde ETSI. Na tej podlagi poročilo CEPT št. 80 določa najmanj omejevalne tehnične pogoje za soobstoj različnih ozkopasovnih in širokopasovnih prizemnih sistemov (11), ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v frekvenčnih pasovih 900 MHz in 1 800 MHz. Določa tudi pogoje za soobstoj teh sistemov s sistemom GSM v frekvenčnem pasu 900 MHz v skladu z Direktivo Sveta 87/372/EGS. |
(13) |
Maske robov spektralnega bloka pokrivajo ozkopasovne prizemne sisteme s pasovno širino kanala 200 kHz, vendar brez GSM in EC-GSM-IoT. Pokrivajo tudi širokopasovne prizemne sisteme s pasovno širino kanala, večjo od 200 kHz. Razlikovanje med ozkopasovnimi in širokopasovnimi prizemnimi sistemi je potrebno za izvajanje frekvenčnega ločevanja v nekaterih scenarijih na nacionalni ravni. V zvezi s tem poročilo CEPT št. 80 določa frekvenčno ločevanje med nominalnimi robovi kanalov sosednjih ozkopasovnih in širokopasovnih prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, ter med nominalnimi robovi kanalov različnih sosednjih ozkopasovnih prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, ter GSM in EC-GSM-IoT. Izvajanje frekvenčnega ločevanja bi bilo treba upravljati na nacionalni ravni. Odvisno od robov spektra sosednjih prizemnih sistemov in ustreznih nacionalnih politik bi se lahko izvajali različni pristopi. Poročilo CEPT št. 80 vključuje zbirko orodij za izvajanje frekvenčnega ločevanja. |
(14) |
Poročilo CEPT št. 80 določa najmanj omejevalne tehnične pogoje za soobstoj ozkopasovnih in širokopasovnih prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve s sistemi v sosednjih frekvenčnih pasovih, zlasti s sistemi za železniške mobilne radijske komunikacije (v nadaljnjem besedilu: RMR). V zvezi s tem se lahko v nekaterih scenarijih uporabi frekvenčno ločevanje 200 kHz med nominalnima roboma kanala prizemnega sistema, ki lahko zagotavlja elektronske komunikacijske storitve, in sistemom RMR, ki meji na frekvenco. Soobstoj sistemov GSM in RMR bi bilo treba upravljati na nacionalni ravni v skladu z obstoječim regulativnim okvirom. |
(15) |
Tehnična podlaga za ta sklep so usklajeni tehnični pogoji, določeni v Poročilu CEPT št. 80. Nadomestiti bi morali usklajene tehnične pogoje iz Odločbe 2009/766/ES, ki temeljijo na sklicih na standarde ETSI, hkrati pa zagotavljati skladnost s temi pogoji in njihovo spremembo. To bi moralo spodbujati pravno varnost in tehnično zbliževanje po vsej Uniji v podporo ekonomiji obsega opreme in interoperabilnih storitev na enotnem trgu. |
(16) |
Obstoječe pravice uporabe spektra v frekvenčnih pasovih 900 MHz in 1 800 MHz, za katere velja Odločba 2009/766/ES, se med državami članicami razlikujejo v smislu dodeljenih velikosti blokov, frekvenčnih ureditev ali trajanja teh pravic. Zato je treba zaradi različnih nacionalnih razmer in ciljev politike ohraniti prožnost za nacionalno izvajanje usklajenih tehničnih pogojev v skladu s tem sklepom. Nacionalna prožnost bi morala biti časovno omejena v skladu s členom 53 Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta (12), da se omogoči koordiniran prehod obstoječih individualnih pravic uporabe spektra na navedene usklajene tehnične pogoje. Vse nove ali podaljšane pravice uporabe spektra, podeljene po sprejetju te odločbe, bi morale biti skladne s temi usklajenimi tehničnimi pogoji. To bi spodbudilo vseevropski ekosistem opreme in storitev ter uvajanje 5G v obeh frekvenčnih pasovih ter zagotovilo nadaljnje zagotavljanje storitev GSM v skladu z direktivo o GSM. |
(17) |
Ta sklep bi mora zato nadomestiti Odločbo Komisije 2009/766/ES. Zaradi pravne jasnosti bi bilo treba Odločbo Komisije 2009/766/ES razveljaviti. Njena priloga in ustrezna določba, ki dovoljujeta uporabo spektra v frekvenčnih pasovih 900 MHz in 1 800 MHz za druge sisteme, ki niso navedeni v Prilogi, bi se morali še naprej uporabljati v prehodnem obdobju. |
(18) |
Potrebni so lahko sporazumi o čezmejni koordinaciji med državami članicami ter med državami članicami in državami, ki niso članice EU, s katerimi bi se izognili škodljivemu motenju ter izboljšali učinkovitost spektra in nerazdrobljenost pri uporabi spektra v skladu s členom 28 Direktive (EU) 2018/1972. |
(19) |
Pojem „določitev in dajanje na voljo“ frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz v okviru tega sklepa se nanaša na naslednje korake: (i) prilagoditev nacionalnega pravnega okvira za razporeditev frekvenc z vključitvijo nameravane uporabe teh pasov pod usklajenimi tehničnimi pogoji iz tega sklepa, (ii) začetek izvajanja vseh potrebnih ukrepov, da se v potrebnem obsegu zagotovi soobstoj z obstoječo uporabo teh pasov, (iii) začetek izvajanja ustreznih ukrepov, podprtih z začetkom posvetovanja z deležniki, da se omogoči uporaba teh pasov po veljavnem pravnem okviru na ravni Unije, vključno z usklajenimi tehničnimi pogoji iz tega sklepa. |
(20) |
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ta sklep določa usklajene tehnične pogoje za razpoložljivost in učinkovito uporabo pasu 900 MHz v skladu z Direktivo 87/372/EGS in pasu 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve.
Člen 2
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a) |
„sistem GSM“ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki je skladno s standardi ETSI, zlasti EN 301 502, EN 301 511 in EN 301 908-18, in vključuje tudi IoT z razširjeno pokritostjo z GSM (EC-GSM-IoT); |
(b) |
„pas 900 MHz“ pomeni pasova 880–915 MHz in 925–960 MHz; |
(c) |
„pas 1 800 MHz“ pomeni pasova 1 710–1 785 MHz in 1 805–1 880 MHz. |
Člen 3
(1) Prizemni sistemi, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko soobstajajo s sistemi GSM v pasu 900 MHz v skladu s členom 1(1) Direktive 87/372/EGS, se uskladijo s parametri iz Priloge v 30 mesecih od sprejetja tega sklepa.
(2) Države članice v 30 mesecih po sprejetju tega sklepa na neizključni podlagi določijo in dajo na voljo frekvenčni pas 1 800 MHz za:
(a) |
sisteme GSM; ter |
(b) |
prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v skladu s parametri iz Priloge. |
Člen 4
Države članice olajšajo sporazume o čezmejni koordinaciji, da omogočijo obratovanje sistemov GSM in prizemnih sistemov iz člena 3(1) in 3(2)(b), pri čemer upoštevajo obstoječe regulativne postopke in pravice ter ustrezne mednarodne sporazume v skladu s pravom EU.
Člen 5
Države članice zagotovijo, da prizemni sistemi iz člena 3(1) in 3(2)(b) zagotavljajo ustrezno zaščito sistemom v sosednjih pasovih.
Člen 6
Države članice stalno spremljajo uporabo pasov 900 MHz in 1 800 MHz, da zagotovijo njuno učinkovito uporabo, in zlasti poročajo Komisiji o kakršni koli potrebi po reviziji Priloge revidirati, in sicer takoj ko je to potrebno ter v skladu s pravom EU.
Člen 7
Sklep 2009/766/ES se razveljavi. Člen 5 in njegova priloga se uporabljata 30 mesecev po sprejetju tega sklepa.
Člen 8
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Bruslju, 7. februarja 2022
Za Komisijo
Thierry BRETON
član Komisije
(1) UL L 321, 17.12.2018, str. 36.
(2) UL L 108, 24.4.2002, str. 1.
(3) Odločba Komisije 2009/766/ES z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti (UL L 274, 20.10.2009, str. 32). Ta Odločba je bila spremenjena s sklepoma Komisije 2011/251/ES in (EU) 2018/637. Slednja sprememba obravnava usklajene tehnične pogoje za internet stvari.
(4) Direktiva Sveta 87/372/EGS z dne 25. junija 1987 o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (UL L 196, 17.7.1987, str. 85). Ta direktiva je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2009/114/ES.
(5) Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (UL L 81, 21.3.2012, str. 7).
(6) COM(2016) 587.
(7) COM(2021) 118 final.
(8) COM(2016) 588.
(9) Dokument RSPG16–032 final z dne 9. novembra 2016Strateški načrt za prehod na 5G v Evropi: mnenje o s spektrom povezanih vidikih brezžičnih sistemov naslednje generacije (5G) (prvo mnenje skupine za politiko radiofrekvenčnega spektra o 5G).
(10) Dokument RSPG19-007 final z dne 30. januarja 2019Strateški načrt za prehod na 5G v Evropi: mnenje o izzivih pri uvedbi omrežij 5G (tretje mnenje skupine za politiko radiofrekvenčnega spektra o 5G).
(11) Vključno z UMTS, v skladu s členom 1(1) Direktive Sveta 87/372/EGS.
(12) Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 321, 17.12.2018, str. 36).
PRILOGA
„PRILOGA
PARAMETRI IZ ČLENA 3
1. Opredelitev pojmov
Aktivni antenski sistemi pomenijo bazno postajo in antenski sistem, kjer se amplituda in/ali faza med antenami nenehno prilagajata, kar privede do antenskega vzorca, ki se spreminja glede na kratkoročne spremembe v radijskem okolju. To ne zajema oblikovanja dolgoročnega signala, kot je konstantni električni navzdolnji nagib (downtilt). V baznih postajah z aktivnimi antenskimi sistemi je antenski sistem integriran kot del sistema bazne postaje ali izdelka.
Neaktivni antenski sistemi pomenijo bazno postajo in antenski sistem, ki zagotavlja enega ali več antenskih priključkov, ki so povezani z eno ali več ločeno zasnovanimi pasivnimi elementi antene za oddajanje radijskih valov. Amplituda in faza signalov antenskim elementom se ne prilagajata nenehno kratkoročnim spremembam v radijskem okolju.
Ekvivalentna izotropna sevana moč (EIRP) je zmnožek moči, dovedene na anteno, in dobitka antene v določeni smeri glede na izotropno anteno (absolutni ali izotropni dobitek).
Celotna sevana moč (v nadaljnjem besedilu: TRP) meri, koliko moči seva sestavljena antena. Ustreza skupni dovedeni moči v sistem antenskega niza, zmanjšani za vse izgube v sistemu antenskega niza. TRP pomeni integral moči, ki se oddaja v različne smeri na celotnem območju sevanja, kot je prikazano v enačbi:
pri čemer je P (θ,φ) moč, izsevana iz sistema antenskega niza v smeri (θ,φ) in izračunana po enačbi:
pri čemer je PTx moč (izmerjena v vatih), ki se dovede v sistem antenskega niza, g (θ,φ) pa dobitek sistema antenskega niza v smeri (θ, φ).
Ozkopasovni sistem je prizemni sistem, ki lahko zagotavlja elektronske komunikacijske storitve in deluje na kanalu 200 kHz (1), razen katerega koli sistema GSM.
Širokopasovni sistem je prizemni sistem, ki lahko zagotavlja elektronske komunikacijske storitve, ki delujejo v širšem kanalu kot 200 kHz (2).
2. Razpored frekvenc
Znotraj pasu 900 MHz je frekvenčna ureditev naslednja:
(1) |
Dupleksni način obratovanja je frekvenčni dupleks (FDD). Dupleksni razmik znaša 45 MHz, pri čemer se oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava 900 MHz FDD) v spodnjem delu pasu začne pri 880 MHz in konča pri 915 MHz (v nadaljnjem besedilu: spodnji pas 900 MHz), oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava 900 MHz FDD) v zgornjem delu pasu pa se začne pri 925 MHz in konča pri 960 MHz (v nadaljnjem besedilu: zgornji pas 900 MHz). |
(2) |
Dodeljena velikost bloka na splošno zagotavlja možnost dostopa do vsaj 5 MHz zveznega spektra. Če so dodeljeni manjši bloki, morajo biti večkratniki 200 kHz. |
(3) |
Spodnji pas 900 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo za delovanje samo navzgornje povezave (3) brez parnega spektra znotraj zgornjega pasu 900 MHz. |
(4) |
Zgornji pas 900 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo za delovanje samo navzdolnje povezave (4) brez parnega spektra znotraj spodnjega pasu 900 MHz. |
(5) |
Oddajanje bazne postaje in terminalske postaje je v skladu s tehničnimi pogoji, določenimi v oddelkih 4 in 5 oziroma 6. Znotraj pasu 1 800 MHz je frekvenčna ureditev naslednja: |
(6) |
Dupleksni način obratovanja je frekvenčni dupleks (FDD). Dupleksni razmik je 95 MHz, pri čemer se oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava FDD 1 800 MHz) v spodnjem delu pasu začne pri 1 710 MHz in konča pri 1 785 MHz (v nadaljnjem besedilu: spodnji pas 1 800 MHz), oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava FDD 1 800 MHz) v zgornjem delu pasu pa se začne pri 1 805 MHz in konča pri 1 880 MHz (v nadaljnjem besedilu: zgornji pas 1 800 MHz). |
(7) |
Dodeljena velikost bloka na splošno zagotavlja možnost dostopa do vsaj 5 MHz zveznega spektra. Če so dodeljeni manjši bloki, morajo biti večkratniki 200 kHz. |
(8) |
Spodnji pas 1 800 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo samo za delovanje navzgornje povezave3 brez parnega spektra znotraj spodnjega pasu 1 800 MHz. |
(9) |
Zgornji pas 1 800 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo samo za delovanje navzdolnje povezave4 brez parnega spektra znotraj spodnjega pasu 1 800 MHz. |
(10) |
Oddajanje bazne postaje in terminalske postaje je v skladu s tehničnimi pogoji, določenimi v oddelkih 4 in 5 oziroma 6. |
3. Frekvenčno ločevanje
Frekvenčno ločevanje frekvenc je potrebno, da se ob odsotnosti dvostranskih ali večstranskih sporazumov o koordinaciji frekvenc med sosednjimi sistemi zagotovi njihov soobstoj, pri čemer se ne izključijo manj strogi tehnični parametri, če se tako dogovorijo operaterji takih sistemov.
Če koordinacija frekvenc ni zagotovljena, se med nazivnimi robovi kanalov sosednjih sistemov uporabi frekvenčno ločevanje 200 kHz, kot sledi:
(1) |
ozkopasovni sistem in širokopasovni sistem, oba v skladu z masko robov spektralnega bloka (5); |
(2) |
dve različni vrsti ozkopasovnih sistemov, ki sta v skladu z masko robov spektralnega bloka; |
(3) |
sistem GSM in ozkopasovni sistem ali širokopasovni sistem, oba v skladu z masko robov spektralnega bloka. |
Pri ozkopasovnem sistemu, ki deluje v načinu zaščitnega pasu (6) zadevnega širokopasovnega sistema, se med robom kanala tega ozkopasovnega sistema in robom operaterjevega bloka uporabi frekvenčno ločevanje 200 kHz ali več, pri čemer se upoštevajo obstoječi zaščitni pasovi med robovi bloka operaterjev ali robom delovnega pasu (frekvenčno sosednje z drugimi storitvami). Ta ozkopasovni sistem deluje le znotraj kanalov ustreznih širokopasovnih sistemov s širino kanala 10 MHz ali več.
Odvisno od nacionalnih okoliščin pri uvedbi prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, in železniških mobilnih radijskih (7) sistemov se lahko med nazivnimi robovi kanala teh sistemov uporabi frekvenčno ločevanje 200 kHz na frekvenčnem robu 925 MHz v naslednjih primerih:
(a) |
železniški mobilni radijski sistem, ki deluje v kanalu 200 kHz in frekvenčno meji na frekvenco širokopasovnega sistema; |
(b) |
železniški mobilni radijski sistem, ki deluje v kanalu, večjem od 200 kHz, ki frekvenčno meji na ozkopasovni sistem; |
(c) |
železniški mobilni radijski sistem, ki deluje v kanalu 200 kHz in frekvenčno meji na ozkopasovni sistem različnega tipa. |
Izvajanje frekvenčnega ločevanja 200 kHz se upravlja na nacionalni ravni (8), da se zagotovi učinkovita uporaba spektra.
4. Tehnični pogoji za bazne postaje – maska robov spektralnega bloka
Tehnični parametri za bazne postaje, t. i. maska robov spektralnega bloka (v nadaljnjem besedilu: BEM), določeni v tem oddelku, so ključni za zagotovitev soobstoja sosednjih elektronskih komunikacijskih omrežij, kadar niso sklenjeni dvostranski ali večstranski sporazumi med operaterji takih sosednjih omrežij. BEM se nanašajo na tehnične pogoje, povezane s pravicami do uporabe radiofrekvenčnega spektra, in preprečevanje motenj med uporabniki radiofrekvenčnega spektra, ki imajo take pravice.
Operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij v frekvenčnih pasovih 900 MHz ali 1 800 MHz se lahko dvostransko ali večstransko dogovorijo o manj strogih tehničnih parametrih, če še naprej izpolnjujejo tehnične pogoje, ki se uporabljajo za zaščito drugih storitev, aplikacij ali omrežij, in svoje obveznosti, ki izhajajo iz čezmejne koordinacije.
BEM je emisijska maska, ki določa ravni moči kot funkcijo frekvence glede na rob spektralnega bloka, dodeljen (ali licenciran) operaterju. Sestavljena je iz več elementov, kot je opredeljeno v preglednici 1.
Omejitev moči osnove zagotavlja zaščito spektra drugih operaterjev v frekvenčnem pasu 900 MHz ali 1 800 MHz. Omejitev moči dodatne osnove je omejitev zunaj pasu, ki zagotavlja zaščito spektra za storitve in aplikacije zunaj frekvenčnega pasu 900 MHz ali 1 800 MHz. Omejitev moči v prehodnem območju omogoča padec moči znotraj bloka na omejitev moči osnove in zagotavlja soobstoj z drugimi operaterji v sosednjih blokih.
BEM iz te priloge se ne uporabljajo za sisteme GSM.
Preglednica 1
Opredelitev elementov BEM
Element BEM |
Opredelitev |
Znotraj bloka |
Dodeljen spektralni blok, za katerega velja BEM. |
Osnova |
Spekter v frekvenčnem pasu 900 MHz ali 1 800 MHz, ki se uporablja za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, brez zadevnega bloka operaterja in ustreznih prehodnih območij. |
Prehodno območje |
Spekter, ki je sosednji bloku operaterja. |
Dodatna osnova |
Spekter v pasovih, ki mejijo na frekvenčni pas 900 MHz ali 1 800 MHz, kjer se uporabljajo posebne omejitve moči za zaščito drugih storitev. |
Slika 1 prikazuje splošno BEM, ki se uporablja za frekvenčni pas 900 MHz ali 1 800 MHz.
Omejitve moči se zagotovijo ločeno za neaktivne in aktivne antenske sisteme. Za neaktivne antenske sisteme se omejitve moči nanašajo na srednjo ekvivalentno izotropno sevano moč (v nadaljnjem besedilu: EIRP); za aktivne antenske sisteme se omejitve moči uporabljajo za srednjo skupno sevano moč (v nadaljnjem besedilu: TRP). Srednja vrednost EIRP ali TRP se izračuna kot povprečje časovnega intervala in pasovne širine merilne frekvence. Kar zadeva čas, se srednja vrednost EIRP ali TRP izračuna kot povprečje aktivnih deležev signalnih rafalov in ustreza eni sami nastavitvi nadzora moči. Kar zadeva frekvence, se srednja vrednost EIRP ali TRP izmeri prek pasovne širine merilne frekvence, kot je navedena v spodnjih preglednicah 3, 4 in 5. Na splošno in če ni določeno drugače, omejitve moči BEM ustrezajo skupni sevani moči posamezne naprave, vključno z vsemi oddajnimi antenami, razen pri osnovnih, prehodnih in dodatnih osnovnih omejitvah moči za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi, ki so določene za posamezno anteno.
Tehnični pogoji za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi se uporabljajo za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve z uporabo frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz. Tehnični pogoji za bazne postaje z aktivnimi antenskimi sistemi se uporabljajo za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve z uporabo frekvenčnega pasu 1 800 MHz. Bazne postaje z aktivnimi antenskimi sistemi se ne uporabljajo v frekvenčnem pasu 900 MHz.
Pri opremi, ki deluje v frekvenčnem pasu 900 MHz ali 1 800 MHz, se lahko uporabljajo tudi drugi tehnični parametri, kot so navedeni spodaj, če se uporabljajo ustrezne tehnike za blaženje motenja. Te tehnike za blaženje morajo biti skladne z Direktivo 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter zagotavljati vsaj enakovredno raven zaščite, kot jo zagotavljajo bistvene zahteve navedene direktive.
Preglednica 2
Omejitve moči znotraj bloka za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi in aktivnimi antenskimi sistemi
Element BEM |
Omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme |
Omejitev TRP za aktivne antenske sisteme (samo za frekvenčni pas 1 800 MHz) |
Znotraj bloka |
Ni obvezno. Če zgornjo mejo določi država članica, se lahko za širokopasovni sistem uporabi vrednost med 63 dBm/(5 MHz) in 67 dBm/(5 MHz) na anteno, za ozkopasovni sistem pa se lahko uporabi vrednost med 60 dBm/(200 kHz) in 69 dBm/(200 kHz) na anteno. |
Ni obvezno. Če zgornjo mejo določi država članica, se lahko uporabi vrednost 58 dBm/(5 MHz) na celico (*1). |
Pojasnila k preglednici 2
Za lokacije, na katerih se uporablja postopek koordinacije s sosednjimi storitvami, lahko države članice določijo zgornjo mejo sevane moči.
Preglednica 3
Omejitve moči osnove za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi in aktivnimi antenskimi sistemi
Element BEM |
Frekvenčno območje |
Najvišja srednja omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno |
Najvišja srednja omejitev TRP za aktivne antenske sisteme na celico (samo za frekvenčni pas 1 800 MHz) (*2) |
Osnova |
Bloki navzdolnje povezave FDD |
+3 dBm/MHz |
–6 dBm/MHz |
Preglednica 4
Omejitve moči za prehodna območja za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi in aktivnimi antenskimi sistemi
Element BEM |
Frekvenčno območje |
Najvišja srednja omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno (*3) |
Najvišja srednja omejitev TRP za aktivne antenske sisteme na celico (samo za frekvenčni pas 1 800 MHz) (*4) |
Prehodno območje |
0 do 0,2 MHz odmika od roba bloka |
32,4 dBm/(0,2 MHz) |
17,4 dBm/(0,2 MHz) |
0,2 do 1 MHz odmika od roba bloka |
13,8 dBm/(0,8 MHz) |
4,7 dBm/(0,8 MHz) |
|
1 do 5 MHz odmika od roba bloka |
5 dBm/MHz |
-4 dBm/MHz |
|
5 do 10 MHz odmika od roba bloka |
12 dBm/(5 MHz) |
3 dBm/(5 MHz) |
Preglednica 5
Omejitve moči dodatne osnove za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi
Element BEM |
Frekvenčno območje, ki se uporablja |
Najvišja srednja omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno (*5) (*6) |
Dodatna osnova |
0 do 0,2 MHz odmika od roba bloka |
32,4 dBm/(0,2 MHz) |
0,2 do 1 MHz odmika od roba bloka |
13,8 dBm/(0,8 MHz) |
|
1 do 5 MHz odmika od roba bloka |
5 dBm/MHz |
|
5 do 10 MHz odmika od roba bloka |
12 dBm/(5 MHz) |
|
>10 MHz odmika od roba bloka (*7) |
3 dBm/MHz |
Pojasnila k preglednici 5
Preglednica 5 se uporablja samo za območje zunaj pasu v skladu s sliko 1 in preglednico 1. To pomeni, da frekvenčno območje, ki se uporablja, v celoti spada v območje zunaj pasu.
Za bazne postaje z aktivnimi antenskimi sistemi se mejne vrednosti zunaj bloka iz preglednic 3 in 4 uporabljajo tudi za območje zunaj pasu v razponu od 0 do 10 MHz od roba pasu, kakor je ustrezno glede na položaj dodeljenega spektralnega bloka.
5. Drugi pogoji
Območje oddajanja neželenih emisij za bazne postaje v frekvenčnih pasovih 900 MHz in 1 800 MHz se začne s frekvenčnim odmikom 10 MHz od ustreznega roba frekvenčnega pasu (10).
Prizemnim sistemom, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve z uporabo aktivnih antenskih sistemov, se ne odobri večja zaščita pred sistemi v sosednjih pasovih kot prizemnim sistemom, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve z uporabo neaktivnih antenskih sistemov.
6. Tehnični pogoji za terminalske postaje
Terminalske postaje aktivnih antenskih sistemov se ne uporabljajo v frekvenčnih pasovih 900 MHz ali 1 800 MHz.
Preglednica 6
Omejitev moči znotraj bloka za terminalske postaje
Element BEM |
Omejitev največje srednje moči (*8) |
Znotraj bloka |
25 dBm (*9) |
(1) Primer takega sistema je NB-IoT.
(2) Primeri takih sistemov so: LTE, vključno s strojnimi komunikacijami v LTE in naprednimi strojnimi komunikacijami v LTE; UMTS; WiMAX; 5G New Radio.
(3) Tak primer je dodatna navzgornja povezava.
(4) Tak primer je dodatna navzdolnja povezava.
(5) Glej oddelek 4 Priloge.
(6) Tj. na strani frekvenčnega bloka, ki se uporablja za širokopasovni sistem.
(7) Železniške mobilne radijske komunikacije obsegajo globalni sistem za mobilne komunikacije – železnica (v nadaljnjem besedilu: GSM-R) in njegove naslednike, vključno s prihodnjim železniškim mobilnim komunikacijskim sistemom (v nadaljnjem besedilu: FRMCS). Usklajeni spekter za železniške mobilne radijske sisteme ureja Sklep Komisije (EU) 2021/1730.
(8) Poročilo CEPT št. 80 vsebuje zbirko orodij za izvajanje frekvenčnega ločevanja med različnimi prizemnimi sistemi, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve.
(9) Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (UL L 153, 22.5.2014, str. 62).
(*1) Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči za vsak posamezen sektor.
(*2) Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči za vsak posamezen sektor.
(*3) Omejitve EIRP za neaktivne antenske sisteme bi se lahko sprostile na nacionalni ravni, če bi se tako dogovorili vsi prizadeti operaterji prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, ali v skladu z že vzpostavljenim nacionalnim izvajanjem.
(*4) Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči za vsak posamezen sektor.
(*5) Če sosednje storitve, aplikacije in omrežja ostanejo zaščitene nad 960 MHz, pod 1 805 MHz in nad 1 880 MHz, se lahko višje mejne vrednosti EIRP uporabljajo za bazne postaje za neaktivne antenske sisteme za vsak primer posebej na nacionalni ravni. Namreč, (a) omejitve EIRP do 6 dB so dovoljene v razponu od 0 do 0,2 MHz od roba pasu za ozkopasovne sisteme, katerih moč znotraj bloka je višja od 49 dBm/(200 kHz) (tj. do 55 dBm/(200 kHz)), (b) mejne vrednosti EIRP, ki so do 11 dB višje, so dovoljene v območju od 0 do 10 MHz od roba pasu, da se podpre večji dobitek antene od 18 dBi do 29 dBi.
(*6) Če sosednje storitve, aplikacije in omrežja ostanejo zaščitene pod 925 MHz, se lahko višje mejne vrednosti EIRP uporabljajo za bazne postaje za neaktivne antenske sisteme za vsak primer posebej na nacionalni ravni.
(*7) Vrednosti za neželena sevanja v oddelku 5 se uporabljajo za frekvenčni odmik več kot 10 MHz od roba frekvenčnega pasu.
(10) Ustrezne omejitve so določene v Priporočilu ERC 74-01.
(*8) Zgornja meja moči, ki se priporoča za mobilne terminalske postaje, je določena kot TRP. Omejitev sevane moči znotraj bloka za fiksne/nomadske terminalske postaje se lahko določi na nacionalni ravni, če zaščita drugih storitev, omrežij in aplikacij ni ogrožena in so izpolnjene čezmejne obveznosti.
(*9) Za to vrednost velja morebitna toleranca do +2 dB, da se upoštevata obratovanje pod izjemnimi okoljskimi pogoji in toleranca pri proizvodnji. Ta vrednost ne vključuje preskusne tolerance.