This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 22020P0424(01)
Resolution by the Euronest Parliamentary Assembly on Parliamentary oversight as a tool to strengthen democracy, accountability and effectiveness of state institutions in the Eastern Partner countries 2020/C 134/01
Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva 2020/C 134/01
Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva 2020/C 134/01
UL C 134, 24.4.2020, p. 1–6
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
24.4.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 134/1 |
RESOLUCIJA
parlamentarne skupščine Euronest o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva
(2020/C 134/01)
PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,
— |
ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
— |
ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in njegovih prejšnjih izjav, |
— |
ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016 z naslovom „Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe“ (Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa) in poročil o njenem izvajanju za prvo (2016) in drugo (2017) leto, |
— |
ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom „Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results“ (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate), |
— |
ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike, |
— |
ob upoštevanju poročila Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Komisije z dne 18. maja 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike, |
— |
ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017, |
— |
ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe, |
— |
ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, |
— |
ob upoštevanju celovitega in izboljšanega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Armenijo; |
A. |
ker je učinkovit parlamentarni nadzor steber dobro delujoče demokracije, ki je v skladu z načeli pravne države, in ima pomembno vlogo pri demokratičnem upravljanju s tem, ko pripomore k izboljšanju vladne politike, programov in prakse ter k večji legitimnosti te politike; |
B. |
ker je krepitev zmožnosti parlamentov, da v državah vzhodnega partnerstva opravljajo učinkovit nadzor, ključnega pomena in bi jo morala Evropska komisija podpirati; |
C. |
ker v vsakem političnem sistemu, ki zares uporablja načelo delitve oblasti, parlament poleg zakonodajne in proračunske oblasti izvaja tudi splošni nadzor in kontrolo nad izvršilno oblastjo; |
D. |
ker parlamentarna nadzorna pooblastila zajemajo vso politiko in politične ukrepe vlade in njenih agencij in niso omejena na izvajanje zakonov in izvrševanje proračuna (proračunski nadzor) izvršilne oblasti; |
E. |
ker je neodvisnost sodstva še en pomemben steber delujoče demokracije; |
F. |
ker navadno razlikujemo med tremi političnimi sistemi, namreč med predsedniškim, parlamentarnim ter polpredsedniškim ali polparlamentarnim; |
G. |
ker so poleg plenarnih zasedanj organizirani tudi parlamentarni odbori, ki načrtujejo splošno delo institucije in zagotavljajo učinkovit dnevni nadzor nad vlado, njeno politiko in ukrepi; |
H. |
ker je neodvisen, neomejen in dobro delujoč parlament, ki ima vse ustavne pristojnosti, vključno s svobodo do parlamentarnega nadzora nad celotnim delovanjem vlade in njenih agencij, ključna institucija pri utrjevanju pravne države in učinkovitem boju proti korupciji, s katerim se odpravi nekaznovanost; |
I. |
ker organizacije civilne družbe, mediji in institucije za človekove pravice s svojimi ocenami, poizvedbami in pripombami glede vladnih organizacijah in njihovega dela prispevajo k izvajanju parlamentarnega nadzora; |
J. |
ker so svobodni in neodvisni mediji ter svobodna, ustrezno financirana in učinkovito strukturirana civilna družba v državi bistveni za učinkovito in zdravo delovanje demokracije in so v pomoč parlamentom pri izvajanju nadzora; |
K. |
ker je pri procesih utrjevanja demokracije potrebno, da so nacionalne politične institucije pripravljene prevzeti najboljšo prakso ter uporabiti lastne in tuje izkušnje; |
L. |
ker je osnovna rdeča nit demokratičnih držav zarisana z nepreklicno uporabo načela delitve oblasti, strogim spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter odločnim varovanjem pravne države; |
M. |
ker so redne volitve v skladu z mednarodno priznanimi standardi, zlasti glede konkurenčnosti in preglednosti, vsekakor temeljnega pomena, vendar pa same po sebi niso dokaz demokratičnega političnega sistema; |
N. |
ker večstrankarski parlamenti pogosto veljajo za bolj reprezentativne in ker lahko večje število strank različnih političnih ideologij bolje zastopa različne interese družbe; |
O. |
ker skupina Evropskega parlamenta za podporo demokraciji in usklajevanje volitev zagotavlja posebno podporo demokraciji prednostnim državam, med katerimi so tudi tri države vzhodnega partnerstva s pridružitvenim sporazumom z EU (Gruzija, Moldavija in Ukrajina); |
P. |
ker Evropska unija podpira države vzhodnega partnerstva z določenimi projekti in pomaga njihovim parlamentom pri krepitvi vladnega nadzora, npr. projekt med letoma 2009–2019 z naslovom „Strengthening Parliamentary Democracy in Georgia“ („Krepitev parlamentarne demokracije v Gruziji“), program Združenih narodov za razvoj med letoma 2016–2018 z naslovom „Rada for Europe“ („Ukrajinski parlament za Evropo“) in misija Evropskega parlamenta za ocenjevanje potreb pri ukrajinskem parlamentu med letoma 2015–2016; |
Obravnava izzivov na področju parlamentarnih nadzornih dejavnosti
1. |
poudarja, da demokracija pomeni enako obravnavo žensk in moških na položajih odločanja in zato je spodbujanje žensk na položajih odločanja pomembno področje ukrepanja; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo zastopanost žensk v parlamentu; |
2. |
poudarja, da izvajanje nadzora, skupaj s politično pobudo, predstavlja eno glavnih nalog današnjih parlamentov, pri katerem je potrebna stalna komunikacija med vlado in parlamentom ter privolitev vlade, da bo pri tem odgovorna parlamentu; poziva države vzhodnega partnerstva k ohranjanju in nadaljnjemu razvijanju političnih sistemov, ki podpirajo takšno stalno komunikacijo in odgovornost; |
3. |
poziva Evropsko komisijo, naj oblikuje program, katerega namen bo krepitev parlamentarnega nadzora v državah vzhodnega sosedstva: z izboljšanjem usklajevanja in sodelovanja med državnimi agencijami, parlamentom in organizacijami civilne družbe, s predložitvijo prirejenega modula usposabljanja za uslužbence parlamentov ali s podpiranjem upravnih reform; |
4. |
ocenjuje, da v vseh šestih državah vzhodnega partnerstva, sicer v znatno različnih obsegih, primanjkujejo močne tradicije pri izvajanju parlamentarnega nadzora, zaradi česar nastajajo vrzeli pri učinkovitih mehanizmih za odzivanje; poziva, naj se okrepijo mehanizmi poročanja za sistematične dialoge med izvršilno oblastjo in parlamentom; |
5. |
meni, da proces reform v parlamentarni upravi držav vzhodnega partnerstva potrebuje kontinuiteto, da bo mogoče uskladiti funkcije celotne parlamentarne infrastrukture ter dnevne potrebe in pričakovanja poslancev; v zvezi s tem poudarja, da mora uprava služiti tudi kot garant za celotno in ustrezno zakonodajno, predstavniško, nadzorno (med drugim pri pripravi proračuna) in druge funkcije; |
6. |
poziva k nadaljnjim reformam javne uprave v državah vzhodnega partnerstva, saj – če so pravilno izpeljane – omogočajo preglednejšo javno upravo, usmerjeno k državljanom, ki bo ponujala hitrejše in boljše storitve državljanom in podjetjem; meni, da je učinkovita, pregledna in v državljane usmerjena javna uprava pogoj za pravilno javno upravljanje in družbeno-gospodarski razvoj v državah vzhodnega partnerstva in zato z zagotavljanjem in izboljšanjem kakovosti parlamentarnega nadzora v državi vpliva na kakovost demokracije; |
7. |
ocenjuje, da se izzivi za obsežen in učinkovit parlamentarni nadzor pojavljajo v državah z močnimi predsedniškimi sistemi, kar je mogoče videti v Azerbajdžanu in Belorusiji, kjer imata predsednika v odnosu do parlamenta in vlade zelo velika pooblastila; ceni, da se je situacija v Armeniji in Gruziji v zadnjih letih z zaporednimi ustavnimi reformami spremenila in da je prišlo do premika v smeri povsem parlamentarnih političnih sistemov, katerim so sledili mirni prehodi oblasti, in sicer v Armeniji z nenasilno žametno revolucijo in v Gruziji z volitvami; še vedno poziva vseh šest držav vzhodnega partnerstva k nadaljevanju reform za krepitev parlamentarnega nadzora; |
8. |
ponavlja, naj parlamenti v državah vzhodnega sosedstva pri sprejemanju novih zakonodajnih aktov ne hitijo in da naj oblikujejo postopke tako, da bodo omogočali poglobljene razprave z opozicijo in drugimi deležniki o vsebinah in podrobnostih reform, da bi s tem okrepili nadzorno vlogo glavnega zakonodajnega telesa; |
9. |
opaža, da ekonomske in druge nepolitične elite, sicer v različnih obsegih, močno vplivajo na poslance v državah vzhodnega partnerstva in s tem onemogočajo neodvisen in pregleden nadzor vladne politike ter učinkovito izvajanje upravnih reform; ima pomisleke glede prehajanja večjega števila poslancev iz ene politične skupine v drugo med njihovim mandatom, kot se je zgodilo v Moldaviji v parlamentarnem obdobju 2014–2019; poziva nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj uvedejo sredstva za zagotavljanje neodvisnosti poslancev in ustavijo volilno geometrijo; poziva države vzhodnega partnerstva, naj spodbujajo reforme volilne zakonodaje, ki bodo vodile k vzpostavitvi orodij za učinkovito vladno odgovornost; spominja države vzhodnega partnerstva, naj pri spreminjanju volilne zakonodaje ustvarijo enake možnosti za zastopanje vseh narodnih manjšin; |
10. |
poziva politične skupine, naj z medstrankarskim dialogom obravnavajo volilne reforme, da si zagotovijo široko politično podporo; |
11. |
poziva oblasti, da začnejo priporočila za opazovanje volitev OVSE/ODIHR upoštevati precej pred naslednjimi volitvami; |
12. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da še vedno prihaja do korupcije, ki ogroža zaupanje v demokracijo, ne samo v državah vzhodnega partnerstva, temveč tudi v celotni Evropi; izraža zaskrbljenost zaradi korupcije v parlamentih in drugih državnih institucijah, ki je v nekaterih državah vzhodnega partnerstva sicer manjša, vendar še vedno do določene mere vpliva na učinkovit parlamentarni nadzor, zaradi česar so potrebne pregledne preiskave vsakega znanega primera; poudarja, da je treba prevzemati odgovornost in odpraviti nekaznovanost; |
13. |
poudarja, da ima posebno vlogo pri izvajanju parlamentarnega nadzora opozicija, da se aktivno vzdržuje strog in celovit vladni nadzor; poziva, da se ustavi vsak poskus omejevanja opozicije pri pregledovanju in nadzorovanju ter zagotovi zakonodajno zajamčene pravice poslancev nekoalicijskih in manjšinskih strank; |
14. |
ponavlja, da izvajanje sporazumov z EU, zlasti pridružitvenih sporazumov z Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo, celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom ter Belorusijo, za parlamentarni nadzor predstavlja dodatno področje dela, ki potrebuje še posebno strog nadzor in spremljanje vlade, kot tudi učinkovito sodelovanje med vlado, parlamentom in sodstvom za bolj poglobljen proces evropske integracije; |
15. |
izraža zaskrbljenost glede pomanjkanja kapacitet v državnih institucijah za evropske zadeve, kar znatno vpliva na uspešno, učinkovito in izčrpno izvajanje pridružitvenih sporazumov ter vodi v upočasnitev prizadevanj za evropsko povezovanje; poziva pridružene države, naj si bolj prizadevajo za vzpostavitev zelo motivirane uprave, ki bo lahko črpala dovolj sredstev, da bo v celoti in nemudoma izvedla potrebne reforme in ustrezne določbe; |
16. |
poudarja, da je raznovrstnost ključna za delujoči parlament, ki dela v dobro vseh državljanov; poziva Evropski parlament in nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za pravično zastopanost žensk in etničnih skupin med svojimi poslanci; |
Spodbujanje plodnih izmenjav mnenj med Evropskim parlamentom in parlamenti držav članic EU ter državami vzhodnega partnerstva in izmenjava izkušenj
17. |
pozdravlja prizadevanja za spodbujanje držav vzhodnega partnerstva pri razvijanju trajnostne demokracije in pravne države; vendar pri tem poudarja, da je za trajnost pomembna odgovornost pri teh postopkih, ki izhaja iz družbe; |
18. |
izpostavlja določbe poslovnika parlamentarne skupščine Euronest, sprejetega leta 2011 in spremenjenega v letih 2012, 2013, 2015, 2017 in 2018, o nadzoru izvajanja politike vzhodnega partnerstva, zlasti v povezavi s členi 17, 21, 22, 25, 26 in 27, ter prilogo I tega poslovnika, ki se nanaša na resolucije, priporočila, vprašanja za pisni in ustni odgovor ter odbore in delovne skupine; |
19. |
pozdravlja prizadevanja držav vzhodnega partnerstva, ki imajo sklenjene pridružitvene sporazume z EU, torej Ukrajine, Moldavije in Gruzije, in Armenije, ki je z EU novembra 2017 sklenila celoviti in izboljšani sporazum o partnerstvu, da povečajo nadzor nad izvajanjem teh sporazumov, kar predstavlja dodatne izzive in možnosti; pozdravlja medparlamentarno skupščino, ki so jo te tri države organizirale 5. oktobra 2018, da bi dosegle učinkovitejši parlamentarni nadzor na tem področju in spodbudile skupni pregled izvajanja pridružitvenih sporazumov in politike vzhodnega partnerstva kot celote, ki ga opravljajo njihove vlade; |
20. |
v povezavi s sprejetjem najboljše prakse in učenjem na podlagi lastnih in tujih pomanjkljivosti in izkušenj kot delom procesa za utrjevanje demokracije meni, da imajo parlamenti držav vzhodnega partnerstva priložnost, da se učijo iz lastnih izkušenj in med sabo izmenjajo najboljše praktične primere in načine odpravljanja omejitev; |
21. |
meni tudi, da bi morala imeti izmenjava najboljše prakse med Evropskim parlamentom, parlamenti držav članic in parlamenti držav vzhodnega partnerstva še naprej pozitivno vlogo in da jo je treba podpirati; prav tako meni, da je treba povečati število dodatnih oblik in programov izmenjave o reformi parlamentarne uprave med poslanci in sekretariati parlamenta, da bi povečali zmogljivosti in ozaveščenost glavnih deležnikov; poziva k tesnejšim stikom na delovni ravni, da bi zgradili močne mreže za regionalno sodelovanje znotraj omenjenih parlamentov in med njimi; |
22. |
pozdravlja prizadevanja 15. okrogle mize vzhodnega partnerstva o upravljanju in reformi javne uprave, ki je potekala 7. in 8. novembra 2018 v Pragi in na kateri so udeleženci obravnavali odgovornost in organizacijo javne uprave ter opravljanje javnih storitev s postopki, usmerjenimi k državljanom, in njihovo dostopnost; |
23. |
opozarja, da morajo vse države vzhodnega partnerstva pri zakonodajnem delu ravnati v skladu z mednarodnimi obveznostmi in spoštovati temeljne človekove pravice in pravice manjšin; |
Povečevanje svobode misli in neodvisnosti medijskega in akademskega okolja kot prednostna naloga za doseganje boljšega parlamentarnega nadzora
24. |
ponovno poudarja, kako pomembni so resnično svobodni mediji in da so neodvisni mediji in medijski pluralizem nujni za varnost zaposlenih v medijih in novinarjev; poziva, naj se ne omejujejo možnosti medijskih virov, da bodo imeli državljani vseh etničnih pripadnosti enak dostop do informacij ter pravo akademsko svobodo do izražanja in svobodo misli, kar je ključni element vsake demokracije; poziva vse članice parlamentarne skupščine Euronest, da te svoboščine zagotovijo in naredijo učinkovitejše, saj mediji in akademski krogi parlamentom posredujejo pomembne strokovne izkušnje in znanja ter prispevajo k parlamentarnemu nadzoru in njegovi objektivnosti; |
25. |
je zaskrbljena, da zaradi nezadostne svobode medijev in akademskega mišljenja v nekaterih državah vzhodnega partnerstva parlamenti ostajajo brez dobro obveščene javnosti in znanstvenega mnenja, ki pomemben pri dopolnjevanju funkcije stalnega nadzora parlamenta; poziva vse države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo pravne določbe za zagotavljanje svobode medijev in medijskega pluralizma ter akademskega okolja in jih uveljavijo, saj so v številnih primerih še vedno pod vplivom in neobjektivni zaradi poslovnih ali političnih interesov; |
26. |
poziva države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo medijsko okolje in naredijo profesionalno, neodvisno novinarstvo trajnostno, saj lahko zgolj zdravo medijsko okolje vodi v doseganje temeljnih ciljev sosedske politike EU, ki vključujejo demokracijo, dobro upravljanje, odpornost proti zunanjim pritiskom, učinkovito obveščanje o reformah in prednosti, ki jih prinaša sodelovanje z EU; poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj še naprej ustvarjajo medijsko okolje, v katerem bodo lahko novinarji svoje delo opravljali brez prisile in zatiranja; |
27. |
poudarja vlogo organizacij civilne družbe pri spodbujanju parlamentarnega nadzora, preglednosti in demokratičnega procesa kot celote; poziva nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj sodelujejo s civilno družbo in jo podpirajo v vseh pogledih svojega dela za državljane, da bi pri tem upoštevali različna mnenja; |
28. |
opozarja na nevarnosti dezinformacijskih kampanj, zlasti v družbenih medijih, ter poskusov širjenja nedemokratičnih idej in vrednot, katerih cilj je ogroziti ugled javnih institucij in posegati v volilne kampanje; poziva k tesnemu sodelovanju in izmenjavi izkušenj med EU in državami vzhodnega partnerstva na tem področju, da bi sprejeli jasno skupno stališče, ne da bi pri tem ogrozili temeljne svoboščine državljanov; |
Nadzor nad varnostnim sektorjem, področje, ki potrebuje posebno pozornost parlamentarnega nadzora
29. |
opozarja na resolucijo o varnostnih izzivih v državah vzhodnega partnerstva in krepitvi vloge EU pri njihovem obravnavanju, ki jo je parlamentarna skupščina Euronest sprejela na zasedanju junija 2018 in v kateri je poudarila, da „je ohranjanje dobrega upravljanja v institucijah za kazenski pregon, varnost in obrambo ključnega pomena za zaščito vzhodnoevropskih partnerskih držav pred poskusi destabilizacije“, ter pozvala parlamente držav partneric, „naj v celoti izvajajo demokratični nadzor nad organi pregona ter vojaškimi in varnostnimi službami“; poudarja, da je treba povečati parlamentarni nadzor nad varnostnim sektorjem; |
30. |
poudarja, da je potreben strožji parlamentarni nadzor nad različnimi varnostnimi službami v državah vzhodnega partnerstva, in ponavlja, kako pomemben je parlamentarni nadzor nad ministrstvom za notranje zadeve ter nad novoustanovljenimi varnostnimi službami; |
31. |
v zvezi s tem spominja na zaključno izjavo in priporočila s šestega srečanja pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Gruzija, ki je potekalo 26. aprila 2018 v Bruslju, zlasti na točko 14 o uvedbi projekta za povečanje parlamentarnega nadzora nad varnostnim sektorjem, ki ga financira EU; |
Povečanje človeških virov ter materialnih in finančnih sredstev v parlamentih držav vzhodnega partnerstva
32. |
poziva k povečanju kadrovskih, materialnih in finančnih virov, da bi izboljšali splošno uspešnost parlamentov držav vzhodnega partnerstva, tako da bodo zmožni razviti učinkovit in stalen nadzor nad vlado, njeno politiko in ravnanjem, za katerega bo značilna neodvisnost in bo podprt z delujočo in objektivno raziskovalno službo; |
33. |
meni, da je sodelovanje med parlamentarnimi sekretariati držav vzhodnega partnerstva, Evropskega parlamenta in parlamentov držav članic EU sredstvo za doseganje uspešnejšega in učinkovitejšega parlamentarnega nadzora prek izmenjave izkušenj in sredstev; poziva, da se na področju parlamentarnega raziskovanja takšno sodelovanje vzpostavi tudi v primerih, ko raziskovalna služba še ne obstaja in je za njeno ustanovitev potreben poseben trud; |
34. |
ocenjuje, da je za boljši in uspešnejši parlamentarni nadzor nad proračunom in proračunsko porabo potrebno trdno, učinkovito in dobro sodelovanje med Računskim sodiščem in parlamenti držav vzhodnega partnerstva, ki bo temeljilo na medsebojnem zaupanju; spodbuja k temu, da se takšno sodelovanje doseže v vseh državah vzhodnega partnerstva; |
35. |
naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsedniku Komisije, komisarju za sosedstvo in širitev, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva. |