EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 28.5.2020
COM(2020) 451 final
2020/0101(COD)
Predlog
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva izredne dodatne vire in ureditev izvrševanja v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU)
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
1.OZADJE PREDLOGA
•Razlogi za predlog in njegovi cilji
Komisija je od začetka pandemije COVID-19 predložila številne predloge za zagotovitev, da bi bilo mogoče mobilizirati vsa razpoložljiva sredstva v okviru programov za obdobje 2014–2020, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI), in zagotoviti takojšen odziv na neposredne in posredne učinke krize. Te spremembe so omogočile mobilizacijo razpoložljivih sredstev za izpolnitev potreb, ki izhajajo iz povečanega pritiska na zdravstvene sisteme, ter zagotovitev podpore delodajalcem in zaposlenim za premostitev teh izrednih razmer. Države članice in regije so bile deležne neposredne likvidnosti in prožnosti, da so lahko sredstva iz skladov ESI porabile tam, kjer so bila najbolj potrebna. Možnost uporabe 100-odstotnega financiranja Unije za te ukrepe v obračunskem letu, ki se začne z letom 2020, bo prispevala k zmanjšanju bremena za njihove javne finance.
Številne države članice so zaradi širjenja koronavirusa preko držav uvedle povsem nove ukrepe, da bi zamejile pandemijo; med drugim so odredile začasno zaprtje podjetij ali uvedle široke omejitve potovanj in mobilnosti. To je povzročilo strm padec ravni proizvodnje v številnih gospodarstvih s hudimi socialnimi posledicami, kar bo predstavljalo velik izziv za javne finance in obvladovanje dolga v prihodnjih letih, to pa lahko omeji javne naložbe, ki so potrebne za gospodarsko okrevanje. Poleg tega se nacionalne in regionalne zmogljivosti za obravnavanje posledic krize med državami članicami in regijami razlikujejo zaradi različnih gospodarskih struktur in fiskalnih položajev. Če se te razlike ne bodo obravnavale, lahko povzročijo asimetrično okrevanje in poglobitev regionalnih razlik, kar lahko ogrozi notranji trg ter finančno stabilnost euroobmočja in naše Unije kot celote.
Razmere se počasi spreminjajo in mnoge regije in države članice se pripravljajo na previdno rahljanje omejitev v družbi in podjetjih ter na ponoven zagon svojih gospodarstev. Kljub temu so neposredni in posredni učinki krize že povzročili škodo v številnih sektorjih, zato bo okrevanje počasen proces, prav tako pa ni mogoče izključiti potrebe po nadaljnjih ukrepih zapore. Gospodarstvo se krči in brezposelnost narašča; negotovost v zvezi s prihodnjimi razmerami lahko upočasni okrevanje.
Da bi preprečili poglabljanje razlik in se izognili neenakomernemu okrevanju, je treba državam članicami in regijam, zlasti tistim, katerih gospodarstva je pandemija najbolj prizadela in imajo najmanjše zmogljivosti za okrevanje, kratkoročno in srednjeročno zagotoviti dodatno podporo ter tako okrepiti njihove zmogljivosti za odzivanje na krize, njihovim gospodarstvom in družbam pomagati prebroditi trenutne razmere in pripraviti temelje za hitro okrevanje njihovih gospodarstev.
Izredni ukrepi, ki omogočajo kar največjo prožnost in financiranje iz skladov ESI, so zagotovili pomembno podporo državam članicam in regijam pri odpravljanju neposrednih posledic krize. Vendar pa je jasno, da je bil njihov obseg omejen z razpoložljivostjo nedodeljenih sredstev, ki so preostala ob koncu programskega obdobja 2014–2020. Zato je treba storiti še več, kar pa bo mogoče le z zagotovitvijo dodatnih virov.
Komisija predlaga, da se izkoristi celotna moč proračuna EU za mobilizacijo naložb in predhodno zagotovitev finančne podpore v ključnih prvih letih okrevanja. Ti predlogi temeljijo na dveh stebrih. Na eni strani na revidiranem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in evropskem instrumentu za okrevanje v izrednih razmerah, ki bo z uporabo manevrskega prostora do zgornjih meja proračuna EU začasno spodbudil njegovo finančno zmogljivost, da se zagotovi dodatno financiranje na finančnih trgih. Na drugi strani pa na okrepljenem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Komisija predlaga okrepitev ključnih programov s pomočjo evropskega instrumenta za okrevanje, da se omogoči hitro usmerjanje naložb na področja, na katerih so najbolj potrebne, okrepi enotni trg, stopnjuje sodelovanje na področjih, kot sta zdravje in obvladovanje kriz, ter se Unija opremi s proračunom, ki je prilagojen za spodbujanje dolgoročnega prehoda na odpornejšo, bolj zeleno in digitalno Evropo ob podpiranju načel evropskega stebra socialnih pravic. Ta predlog je del prvega od omenjenih stebrov.
Te dodatne vire je mogoče v realnem gospodarstvu hitro uporabiti le, če so na voljo v okviru programov iz programskega obdobja 2014–2020, ki se še izvajajo.
Zato se predlaga, da se strukturnima skladoma dajo na voljo dodatni viri v višini 58 272 800 000 EUR v tekočih cenah za obdobje 2020–2022. Dodatni viri za leto 2020 izhajajo iz povečanja skupnih virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 ter so dodatni skupni viri za ESRR in ESS za tekoče obdobje. Dodatni viri za leti 2021 in 2022 so zunanji namenski prejemki, ki izhajajo iz evropskega instrumenta za okrevanje.
Ti zneski se bodo razdelili med države članice glede na njihovo relativno blaginjo ter obseg učinkov trenutne krize na njihova gospodarstva in družbe. Z odstopanjem od pravil, ki se uporabljajo za zunanje namenske prejemke, določenih v finančni uredbi, se bodo za te dodatne vire uporabljala pravila, določena v uredbi o skupnih določbah, ko bodo dodeljeni operativnim programom, vključno s pravili uredbe o skupnih določbah o prevzemanju in prenehanju obveznosti.
Države članice lahko te zneske uporabijo v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) ali Evropskega socialnega sklada (ESS) za podpiranje operacij, ki spodbujajo odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 v regijah, katerih gospodarstvo in delovna mesta so bili bolj prizadeti, ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja njihovih gospodarstev, ali pa za povečanje dodelitev programom, ki jih podpira Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD).
Da bi bilo mogoče te vire nameniti geografskim območjem, na katerih so najbolj potrebni, se kot izjemen ukrep in ne glede na splošna pravila za dodeljevanje sredstev iz strukturnih skladov dodatni zneski ne razčlenijo po kategorijah regij. Vendar se od držav članic pričakuje, da upoštevajo različne regionalne potrebe in stopnje razvoja, da se ohrani osredotočenje pomoči na manj razvite regije v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Države članice bi morale poleg tega v skladu z načelom partnerstva v odločanje vključiti lokalne in regionalne organe ter ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo.
Poleg tega bo za namene njihovega izvajanja na voljo nov medsektorski tematski cilj „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva“, da se omogoči preprost postopek načrtovanja programov in najširše možno področje uporabe. Ta tematski cilj bo na voljo samo za načrtovanje programov za dodatne vire in njihovo izvrševanje. Teh ni mogoče združevati z drugimi tematskimi cilji, prav tako pa ne bo mogoče prenašati sredstev iz „redne“ dodelitve v okviru tega novega namenskega tematskega cilja. V priporočilih za posamezne države, izdanih v okviru evropskega semestra v letu 2020, so opredeljena posebna prednostna področja za predhodno financiranje javnih naložb, da se omogoči gospodarsko okrevanje, tako se države članice spodbujajo k upoštevanju navedenih prednostnih področij pri načrtovanju programov za dodatne vire.
Za zagotovitev hitrega izplačila dodatnih virov in poenostavljenega dostopanja do njih se predlaga, da se da 50 % dodatnih virov za leto 2020 na voljo takoj po odobritvi zadevnega programa ali programov oziroma njihovih sprememb, in sicer kot začetno predplačilo, ki pa ga bo treba obračunati šele ob zaključku programov. Države članice in regije se spodbujajo, da to predplačilo uporabijo za zagotovitev vnaprejšnjih izplačil upravičencem, da okrepijo njihovo finančno likvidnost. Predlagano je tudi, da se letna predplačila v letih 2021, 2022 in 2023 izplačajo ob upoštevanju dodatnih virov, dodeljenih programom. Glede na to, da je treba zagotoviti hitro uporabo teh dodatnih virov za naložbe na terenu in njihov učinek v realnem gospodarstvu, se ne predlaga preložitev končnega datuma upravičenosti, ki tudi za dodatne vire ostaja 31. december 2023 (za izdatke, ki nastanejo na ravni upravičencev). Kljub temu je pojasnjeno, da obveznosti, ki so povezane z dodatnimi viri, prenehajo v skladu s pravili o zaključku programov (tj. v letu 2025 po predložitvi zahtevanih dokumentov v skladu s členom 141 uredbe o skupnih določbah).
Prav tako je predvideno, da se sistem za elektronsko izmenjavo, ki se uporablja za uradne izmenjave med Komisijo in državami članicami v skladu s členom 74(4) uredbe o skupnih določbah, prilagodi tako, da državam članicam omogoča, da lahko brez odlašanja predložijo zahtevke za operativne programe oziroma spremembe operativnih programov za dodelitev dodatnih virov za leta 2020, 2021 in 2022. 0,35 % dodatnih virov je treba dodeliti za tehnično podporo na pobudo Komisije.
Poleg tega se predlaga možnost uporabe dodatnih virov za do 100-odstotno sofinanciranje upravičenih izdatkov iz proračuna EU. Da bi bila ta možnost dovoljena, morajo biti ti viri vključeni v načrtovanje programa v okviru ene ali več novih namenskih prednostnih osi ali po potrebi v okviru novega namenskega operativnega programa.
Pojasnjeno je, da se za te dodatne vire ne uporabljajo zahteve o tematski osredotočenosti, vključno z zahtevami za dodelitev določenega deleža ESRR za trajnostni urbani razvoj, predhodne pogojenosti ali določbe v zvezi z rezervo za uspešnost, uporabo okvira uspešnosti in komunikacijskimi strategijami. Kljub temu je mogoče glede na dodatno podporo, ki se lahko v celoti financira iz proračuna EU brez nacionalnega sofinanciranja, razumno zahtevati, da države članice in upravni organi obveščajo širšo javnost, potencialne upravičence, upravičence, udeležence in končne prejemnike sredstev finančnih instrumentov o obstoju in izvoru te dodatne podpore.
V izogib dodatnemu upravnemu bremenu, a da se zagotovi ustrezna analiza izkušenj pri izvrševanju dodatnih virov, se predlaga, da vsaka država članica, ki prejme dodatne vire, pripravi enotno oceno uspešnosti, učinkovitosti in učinka teh virov. Čeprav se ne predlaga določitev skupnih kazalnikov na ravni EU, pa se za zagotovitev primerljivosti in možnosti združevanja rezultatov na ravni EU države članice spodbujajo k uporabi kazalnikov za posamezne programe, ki jih je Komisija dala na voljo za sledenje ukrepom za odzivanje na pandemijo COVID-19, ki se financirajo iz skladov.
Te izjemne spremembe ne bodo posegale v pravila, ki bi jih bilo treba uporabljati v rednih okoliščinah, in ne bodo pomenile precedensa za pravila, ki se uporabljajo za programsko obdobje 2021–2027.
•Skladnost z drugimi politikami Unije
Predlog je omejen na ciljno usmerjene spremembe, ki so potrebne za oblikovanje pravil za dajanje na voljo dodatnih virov in urejanje njihovega izvrševanja. Predlog je skladen s splošnim pravnim okvirom za sklade ESI in je omejen na ciljno usmerjeno spremembo Uredbe (EU) št. 1303/2013. Predlog dopolnjuje nedavne spremembe, s katerimi so bili uvedeni posebni ukrepi za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na pandemijo COVID-19, in posebne ukrepe za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi skladov ESI v odziv na izbruh COVID-19 (naložbena pobuda v odziv na koronavirus) ter vse druge ukrepe, namenjene obravnavanju sedanjih neprimerljivih razmer. Ukrepi so skladni s predlogom Komisije za evropski instrument za okrevanje in predlogom za revizijo večletnega finančnega okvira.
2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST
•Pravna podlaga
Predlog temelji na členih 177 in 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
•Subsidiarnost
Predlog ne spreminja načina izvajanja programov strukturnih skladov, ki ostajajo v okviru deljenega upravljanja.
Deljeno upravljanje sloni na načelu subsidiarnosti, saj Komisija naloge strateškega načrtovanja in izvrševanja prenese na države članice in regije. Poleg tega ukrepanje EU ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev iz Pogodb.
Namen predloga je omogočiti razpoložljivost dodatnih virov in pojasniti pravila, ki urejajo uporabo teh virov za programe v okviru sedanjega programskega obdobja.
•Sorazmernost
Predlog je namenjen določitvi potrebnih pravil, ki jih je treba upoštevati pri dajanju dodatnih virov na voljo, in je omejen na to. Navedena pravila ne presegajo tistega, kar je potrebno za zagotovitev razpoložljivosti dodatnih virov in določitev pravil, ki se uporabljajo za njihovo izvrševanje.
•Izbira instrumenta
Izbrani instrument je uredba Evropskega parlamenta in Sveta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 177 Pogodbe.
3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA
•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje
•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi
Posvetovanja z zunanjimi zainteresiranimi stranmi ni bilo. Vendar predlog temelji na obsežnih posvetovanjih z državami članicami in Evropskim parlamentom v zadnjih tednih ter upošteva več kot 400 vprašanj, ki jih je Komisija prejela od nacionalnih organov v zvezi z njihovim ravnanjem pri ukrepih za odzivanje na krizo prek delovne skupine v okviru naložbene pobude v odziv na koronavirus.
•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj
n. r.
•Ocena učinka
Za pripravo predlogov Uredbe (EU) št. 1303/2013 je bila izvedena ocena učinka. Te omejene in ciljno usmerjene spremembe ne zahtevajo ločene ocene učinka, saj se nanašajo zgolj na določitev pravil, ki se uporabljajo za dodatne vire, ki so na voljo v okviru pandemije COVID-19.
•Ustreznost in poenostavitev ureditve
n. r.
•Temeljne pravice
4.PRORAČUNSKE POSLEDICE
Predlog bo podlaga za dodatne obveznosti v letu 2020, ki se bodo financirale iz povečanja zgornje meje večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Prav tako bo podlaga za dodatne obveznosti za leti 2021 in 2022, ki se bodo financirale iz zunanjih namenskih prejemkov. Povzročil bo tudi dodatna plačila v letih 2020–2025.
5.DRUGI ELEMENTI
•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga
Predlaga se sprememba Uredbe (EU) št. 1303/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), s čimer se bo zagotovilo, da bodo državam članicam iz strukturnih skladov dani na voljo izredni dodatni viri v pomoč spodbujanju odprave posledic krize zaradi pandemije COVID-19 na geografskih območjih Evrope, katerih gospodarstvo in delovna mesta so bili močneje prizadeti, ter pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.
Predlaga se, da se dodatni viri dajo na voljo za proračunsko postavko iz strukturnih skladov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ za leta 2020, 2021 in 2022. Dodatni viri za leto 2020 izhajajo iz povečanja virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 ter so dodatni skupni viri za ESRR in ESS za tekoče obdobje. Dodatni viri za leti 2021 in 2022 so zunanji namenski prejemki, ki izhajajo iz [evropskega instrumenta za okrevanje]. Komisija bo pooblaščena, da v izvedbenem sklepu določi razdelitev vseh dodatnih virov za vsako državo članico za leti 2020 in 2021 ob upoštevanju meril za dodelitev na podlagi najnovejših razpoložljivih objektivnih statističnih podatkov v zvezi z relativno blaginjo držav članic in obsegom posledic trenutne krize za njihova gospodarstva in družbe. Glede na specifično ranljivost gospodarstev in družb najbolj oddaljenih regij, bi morala metoda dodelitve predvideti namenski dodatni znesek za te regije. Da bi se zajela spreminjajoča se narava posledic krize, se predlaga pregled tega izvedbenega sklepa Komisije leta 2021, da se lahko določijo dodatni viri za vsako državo članico za leto 2022 na podlagi iste metode dodelitve ob uporabi najnovejših statističnih podatkov, ki bodo na voljo 19. oktobra 2021.
Dodatne vire je treba razdeliti med ESRR in ESS, in sicer z načrtovanjem virov brez kakršnih koli omejitev. Države članice bodo imele poleg tega možnost uporabe dela teh dodatnih virov za FEAD. Dodatni viri se bodo dodelili eni ali več namenskim ločenim prednostnim osem v okviru obstoječega programa oziroma programov na podlagi zahtevka za spremembo zadevnega programa oziroma programov ali pa novemu namenskemu programu prek priprave in predložitve novega operativnega programa.
Dodatni viri se lahko uporabijo samo za podporo operacijam, ki spodbujajo odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19, ali za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva prek naložb v operacije, ki prispevajo k prehodu na digitalno in zeleno gospodarstvo v okviru novega tematskega cilja, ki dopolnjuje tematske cilje iz člena 9, ter za tehnično podporo. Za začetni datum upravičenosti izdatkov in izbor operacij, ki prejemajo podporo iz teh dodatnih virov se bodo uporabljala redna pravila iz uredbe o skupnih določbah.
Dovoljeno bo, da se do 4 % dodatnih virov, ki bodo ostali na voljo za načrtovanje programov v okviru ESRR in ESS (brez zneskov, uporabljenih za podporo FEAD, če je ustrezno), dodeli za tehnično podporo bodisi obstoječim prednostnim osem tehnične pomoči bodisi programom, ki prejemajo sredstva iz ESRR ali ESS, bodisi eni ali več na novo ustvarjenim prednostnim osem tehnične podpore.
Dodatni viri, ki ne bodo dodeljeni za tehnično podporo in FEAD, bodo namenjeni izključno podpori operacij iz ESRR in ESS v okviru novega tematskega cilja „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva“. Za namene načrtovanja programov in izvrševanja pomeni ta tematski cilj poleg tega tudi enotno prednostno naložbo.
Kar zadeva ESRR, se bodo dodatni viri uporabili predvsem za podpiranje naložb v izdelke in storitve za zdravstvene službe ter za zagotavljanje podpore v obliki obratnih sredstev ali naložbene podpore za MSP, vključno z operativni stroški in stroški za osebje ter ukrepi za varnost in zdravje.
Kar zadeva ESS, se bodo dodatni viri uporabili predvsem za podporo ohranjanju delovnih mest, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in podporo samozaposlenim, za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za osebe v ranljivem položaju, podporo ukrepom za zaposlovanje mladih, razvoj znanj in spretnosti ter izboljšanje dostopa do storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti, tudi za otroke.
50 % dodatnih virov za leto 2020 se bo izplačalo kot začetno predplačilo zadevnim programom. To začetno predplačilo mora Komisija v celoti obračunati najpozneje ob zaključku programa. Dodatni viri se bodo upoštevali tudi za namene izračuna zneska letnih predplačil, ki se bodo izplačala v skladu s standardnimi pravili v letih 2021, 2022 in 2023.
Z odstopanjem od običajnih zahtev po sofinanciranju bi moralo biti dovoljeno, da se prednostne osi, ki prejemajo podporo iz dodatnih virov, za katere so programi načrtovani v okviru na novo določenega posebnega tematskega cilja, sofinancirajo iz skladov v višini do 100 %.
Zahtevki za spremembo obstoječega operativnega programa, da se upoštevajo dodatni viri, ki jih predloži država članica, morajo biti ustrezno utemeljeni in zlasti določati pričakovani učinek sprememb programa na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 ali pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.
Če je namenski operativni program že vzpostavljen, je treba v utemeljitvi pojasniti pričakovani učinek sprememb programa na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 ali pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. Če je namenski operativni program že vzpostavljen, lahko države članice določijo samo organe, ki so imenovani v sklopu tekočih programov.
Treba je določiti, da države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 2024 izvede vsaj ena ocena uspešnosti, učinkovitosti in učinka dodatnih virov ter se oceni, kako so ti viri prispevali k doseganju ciljev novega namenskega tematskega cilja. Poleg tega je treba zagotoviti, da morajo države članice in organi upravljanja pri izvajanju svojih odgovornosti, povezanih z informiranjem, komuniciranjem in prepoznavnostjo, uporabiti vsa razumna sredstva za zagotovitev, da potencialne upravičence, upravičence, udeležence, končne prejemnike sredstev finančnih instrumentov in širšo javnost seznanijo z obstojem in obsegom dodatnih virov ter dodatno podporo, ki so jo ti omogočili. Za namene teh zahtev je treba določiti, da se sklicevanje na sklade dopolni ali nadomesti s sklicem na [„REACT-EU“].
Nenazadnje je treba pojasniti, da se določbe v zvezi z zahtevami o tematski osredotočenosti, predhodnimi pogojenostmi, rezervo za uspešnost in uporabo okvira uspešnosti ter potrebo po pripravi komunikacijske strategije za dodatne vire ne uporabljajo.
2020/0101 (COD)
Predlog
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva izredne dodatne vire in ureditev izvrševanja v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 177 in 322(1)(a) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij,
ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)Kriza zaradi posledic pandemije COVID-19 je države članice prizadela na način brez primere. Kriza ovira rast v državah članicah, kar še poslabšuje resne težave s pomanjkanjem likvidnosti zaradi nenadnega velikega povečanja potreb po javnih naložbah v zdravstvenih sistemih in drugih sektorjih gospodarstev. Zaradi tega so nastale izredne razmere, ki jih je treba reševati s specifičnimi ukrepi.
(2)V odziv na posledice krize sta bili uredbi (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1301/2013 že spremenjeni 30. marca 2020, da se je omogočila večja prožnost pri izvajanju operativnih programov, ki jih podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), Evropski socialni sklad (v nadaljnjem besedilu: ESS) in Kohezijski sklad (v nadaljnjem besedilu: skladi) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESPR). Vendar, ker so se resni negativni učinki na gospodarstva in družbe Unije poslabšali, sta bili obe uredbi 23. aprila 2020 znova spremenjeni, da se je zagotovila izredna dodatna prožnost, ki je državam članicam omogočila, da se osredotočijo na potrebni odziv na najhujšo krizo doslej z okrepitvijo možnosti mobilizacije neporabljene podpore iz skladov in s poenostavitvijo postopkovnih zahtev, povezanih z izvajanjem programov in revizijami.
(3)Da bi se odpravili ogromni šoki za gospodarstvo, ki izhajajo iz izrednih omejitev, ki so jih države članice uvedle za zamejitev širjenja COVID-19, in tveganja asimetričnega okrevanja, ki je posledica razlik v nacionalnih sredstvih, s katerimi razpolagajo države članice, in ki ima resen učinek na delovanje notranjega trga, je Evropski svet 23. aprila 2020 potrdil „načrt za okrevanje“, ki ima močno naložbeno komponento, pozval k ustanovitvi evropskega sklada za okrevanje in Komisiji naložil, naj analizira obstoječe potrebe, da bi bili viri usmerjeni v sektorje in geografske dele Unije, ki so bili najbolj prizadeti, hkrati pa pojasni povezavo z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027.
(4)V skladu z Uredbo [o instrumentu Evropske unije za okrevanje] in v mejah virov, dodeljenih v okviru navedenega instrumenta, bi bilo treba izvesti ukrepe za okrevanje in odpornost v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da se obravnavajo neprimerljive posledice krize zaradi COVID-19. Takšne dodatne vire bi bilo treba uporabiti tako, da se zagotovi skladnost z roki iz uredbe [o evropskem instrumentu za okrevanje]. Poleg tega bi bilo treba z revizijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 dati na voljo tudi dodatne vire za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo.
(5)Dodaten izreden znesek v višini 58 272 800 000 EUR (v tekočih cenah) za proračunsko postavko iz strukturnih skladov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ za leta 2020, 2021 in 2022 bi moral biti dan na voljo najbolj prizadetim državam članicam in regijam za odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva, da bi se dodatni viri hitro prek obstoječih operativnih programov dovedli v realno gospodarstvo. Viri za leto 2020 izhajajo iz povečanja virov, ki so v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 na voljo za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, medtem ko viri za leti 2021 in 2022 izhajajo iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje. Del dodatnih virov bi bilo treba dodeliti za tehnično podporo na pobudo Komisije. Komisija bi morala določiti razdelitev preostalih dodatnih virov za vsako državo članico v skladu z metodo dodelitve na podlagi najnovejših razpoložljivih objektivnih statističnih podatkov v zvezi z relativno blaginjo držav članic in obsegom posledic trenutne krize za njihova gospodarstva in družbe. Glede na specifično ranljivost gospodarstev in družb najbolj oddaljenih regij, bi morala metoda dodelitve vključevati namenski dodatni znesek za te regije. Da bi se zajela spreminjajoča se narava učinkov krize, bi bilo treba v letu 2021 razdelitev revidirati na podlagi iste metode dodelitve ob uporabi najnovejših statističnih podatkov, ki bodo na voljo 19. oktobra 2021, da se razdeli tranša dodatnih virov za leto 2022.
(6)Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.
(7)Da se državam članicam omogoči kar največja prožnost pri oblikovanju ukrepov za odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 ali pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva, bi morala Komisija dodelitve določiti na ravni držav članic. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti tudi možnost uporabe katerih koli dodatnih virov za podporo pomoči najbolj prikrajšanim. Treba je tudi določiti zgornje meje za dodelitev tehnične podpore na pobudo držav članic ter pri tem zagotoviti kar največjo prožnost državam članicam, da svojo dodelitev izvedejo v okviru operativnih programov, ki jih podpirata ESRR in ESS. Pojasniti bi bilo treba, da pri dodatnih virih ni treba upoštevati minimalnega deleža ESS. Glede na to, da se bodo dodatni viri najverjetneje hitro porabili, bi morale obveznosti, povezane s temi dodatnimi viri, prenehati šele ob zaključku operativnih programov.
(8)Za dodatne vire bi bilo treba uvesti tudi možnosti finančnih prenosov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, in sicer med ESRR in ESS, kot to že velja za del skupnih razpoložljivih sredstev za načrtovanje programov v letu 2020 v skladu s členom 25a Uredbe (EU) št. 1303/2013. Taki prenosi ne bi smeli vplivati niti na razpoložljiva sredstva v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ niti na posebno dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih.
(9)Za dopolnitev ukrepov, ki so že na voljo v okviru področja uporabe podpore iz ESRR, kot je bilo razširjeno z uredbama (EU) 2020/460 in (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta, bi moralo biti državam članicam še naprej dovoljeno, da uporabljajo dodatne vire predvsem za naložbe v izdelke in storitve za zdravstvene službe, za zagotavljanje podpore v obliki obratnih sredstev ali naložbene podpore za MSP, pri operacijah, ki prispevajo k prehodu na digitalno in zeleno gospodarstvo, za infrastrukturo, prek katere se zagotavljajo osnovne storitve državljanom, ali ukrepe za podporo gospodarstvu za tiste regije, ki so najbolj odvisne od sektorjev, ki so bili v krizi najbolj prizadeti. Podpreti bi bilo treba tudi tehnično podporo. Primerno je, da so dodatni viri osredotočeni izključno v okviru novega tematskega cilja „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva“, ki bi moral prav tako pomeniti enotno prednostno naložbo, da se omogoči poenostavljeno načrtovanje programov za dodatne vire in njihovo izvrševanje.
(10)Kar zadeva ESS, bi morale države članice dodatne vire uporabljati predvsem za podporo ohranjanju delovnih mest, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in podporo samozaposlenim, ustvarjanju delovnih mest, zlasti za osebe v ranljivem položaju, za podporo ukrepom za zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje mladih, razvoju znanj in spretnosti ter za izboljšanje dostopa do storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti, tudi za otroke. Pojasniti bi bilo treba, da je mogoče v sedanjih izjemnih okoliščinah podporo shemam skrajšanega delovnega časa za zaposlene in podporo samozaposlenim v okviru pandemije COVID-19 zagotavljati tudi, če se ta podpora ne kombinira z ukrepi aktivne politike zaposlovanja, razen če slednje določa nacionalna zakonodaja. Podpora Unije navedenim shemam skrajšanega delovnega časa bi morala biti časovno omejena.
(11)Za zagotovitev, da imajo države članice zadostna finančna sredstva za hitro izvajanje ukrepov odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in priprave zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva, je treba zagotoviti višji znesek začetnega predplačila za hitro izvajanje ukrepov, ki se bodo podprli z dodatnimi viri. Začetno predplačilo, ki se izplača, bi moralo zagotoviti, da države članice razpolagajo s sredstvi, s katerimi lahko po potrebi uredijo vnaprejšnja izplačila upravičencem in jim povrnejo sredstva kmalu po predložitvi zahtevkov za plačila.
(12)Države članice bi morale imeti možnost, da dodatne vire dodelijo novim namenskim operativnim programom ali novim prednostnim osem v okviru obstoječih programov. Da se omogoči hitro izvrševanje, se lahko za nove namenske operativne programe določijo samo organi, ki so že imenovani v sklopu obstoječih operativnih programov, ki jih podpirajo ESRR, ESS ali Kohezijski sklad. Od države članice naj se ne bi zahtevala predhodna ocena, prav tako pa naj bi bili elementi, ki se zahtevajo za predložitev operativnega programa v odobritev Komisiji, omejeni.
(13)Z namenom zmanjšanja obremenitve javnih proračunov v zvezi z odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva bi bilo treba državam članicam izjemoma dati možnost, da zaprosijo za 100-odstotno stopnjo sofinanciranja, ki bi se lahko uporabila za ločene prednostne osi operativnih programov, ki zagotavljajo podporo iz dodatnih virov.
(14)Da se državam članicam omogoči uporaba dodatnih virov za hitro odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva v sedanjem programskem obdobju, je upravičeno izjemoma države članice izvzeti iz potrebe po izpolnjevanju predhodnih pogojenosti ter zahtev v zvezi z rezervo za uspešnost in uporabo okvira uspešnosti, zahtev o tematski osredotočenosti, tudi v povezavi s pragovi, določenimi za trajnostni urbani razvoj za ESRR, ter zahtev glede priprave komunikacijske strategije za dodatne vire. Kljub temu morajo države članice do 31. decembra 2024 izvesti vsaj eno oceno uspešnosti, učinkovitosti in učinka dodatnih virov ter oceniti, kako so ti viri prispevali k doseganju ciljev novega namenskega tematskega cilja. Da se omogoči razpoložljivost primerljivih informacij na ravni Unije, se države članice spodbujajo k uporabi kazalnikov za posamezne programe, ki jih je dala na voljo Komisija. Poleg tega morajo države članice in organi upravljanja pri izvajanju svojih odgovornosti, povezanih z informiranjem, komuniciranjem in prepoznavnostjo, okrepiti prepoznavnost izjemnih ukrepov in virov, ki jih je uvedla Unija, zlasti z zagotavljanjem, da so potencialni upravičenci, upravičenci, udeleženci, končni prejemniki sredstev finančnih instrumentov in širša javnost seznanjeni z obstojem in obsegom dodatnih virov ter dodatno podporo, ki so jo ti omogočili.
(15)Da se omogoči namenjanje teh dodatnih virov geografskim območjem, na katerih so najbolj potrebni, se kot izjemen ukrep in ne glede na splošna pravila za dodeljevanje sredstev iz strukturnih skladov dodatni viri, dodeljeni ESRR in ESS, ne razčlenijo po kategorijah regij. Vendar se od držav članic pričakuje, da upoštevajo različne regionalne potrebe in stopnje razvoja, da se tudi v nadaljevanju zagotovi osredotočenje pomoči na manj razvite regije v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, določenimi v členu 173 PDEU. Države članice bi morale poleg tega v skladu z načeli partnerstva v odločanje vključiti lokalne in regionalne organe ter ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo.
(16)Za olajšanje prenosov, odobrenih s spremembami, ki jih uvaja ta uredba, se pogoj iz člena 30(1)(f) finančne uredbe v zvezi z uporabo odobritev za isti cilj ne bi smel uporabljati za te prenose.
(17)Ker cilja te uredbe, tj. odziva na učinek javnozdravstvene krize z uvedbo ukrepov za prožnost pri dodeljevanju podpore iz strukturnih in investicijskih skladov, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(18)Glede na nujnost razmer v povezavi s pandemijo COVID-19 bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
(19)Zaradi pandemije COVID-19 in nujnosti obravnave s tem povezane javnozdravstvene krize je treba uporabiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
(20)Uredbo (EU) št. 1303/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(21)Člen 135(2) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo določa, da se spremembe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 ali Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom, sprejete na datum začetka veljavnosti navedenega sporazuma ali po njem, ne uporabljajo za Združeno kraljestvo, kolikor vplivajo na njegove finančne obveznosti. Podpora iz te uredbe za leto 2020 se financira iz povečanja zgornje meje večletnega finančnega okvira, podpora za leti 2021 in 2022 pa iz povečanja zgornje meje virov lastnih sredstev Unije, kar bi vplivalo na finančno obveznost Združenega kraljestva. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem –
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) št. 1303/2013 se spremeni:
1.v členu 91 se doda nov odstavek 1a:
„1a. Poleg skupnih virov iz odstavka 1 se dajo dodatni viri za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v višini 5 000 000 000 EUR v tekočih cenah na voljo za proračunsko postavko za leto 2020 ter se dodelijo ESRR in ESS.“;
2.vstavita se naslednja člena 92a in 92b:
„Člen 92a
Sredstva iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje
Ukrepi iz člena 2 uredbe [o evropskem instrumentu za okrevanje] se izvajajo v okviru strukturnih skladov v višini 53 272 800 000 EUR v tekočih cenah zneska iz člena 3(2)(a)(i) navedene uredbe ob upoštevanju člena 4(3), (4) in (8) navedene uredbe.
Ti dodatni viri za leto 2021 in 2022 so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.
Člen 92b
Izredni dodatni viri in ureditev izvrševanja za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU)
1.
Dodatni viri iz člena 91(1a) in člena 92a (v nadaljnjem besedilu: dodatni viri) se dajo na voljo v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU). Dodatni viri se uporabijo za izvajanje tehnične podpore v skladu z odstavkom 6 tega člena in za operacije, s katerimi se izvaja tematski cilj iz odstavka 10 tega člena.
2.
Dodatni viri se dajo na voljo za proračunsko postavko za leta 2020–2022 poleg skupnih virov iz člena 91, kot sledi:
–za leto 2020: 5 000 000 000 EUR;
–za leto 2021: 42 434 400 000 EUR;
–za leto 2022: 10 820 400 000 EUR.
Dodatni viri za leto 2020 se dajo na voljo iz dodatnih virov, kot so določeni v členu 91(1a).
Dodatni viri za leto 2021 in 2022 se dajo na voljo iz dodatnih virov, kot so določeni v členu 92a. Dodatni viri iz člena 92a podpirajo tudi upravne odhodke v višini do 18 000 000 EUR v tekočih cenah.
3.
0,35 % dodatnih virov se dodeli za tehnično podporo na pobudo Komisije.
4.
Komisija z izvedbenimi akti sprejme odločitev, v kateri določi razdelitev dodatnih virov v odobritvah za prevzem obveznosti iz strukturnih skladov za leti 2020 in 2021 za vsako državo članico v skladu z merili in metodologijo iz Priloge VIIa. Ta odločitev se v letu 2021 pregleda, da se določi razdelitev dodatnih virov za leto 2022 na podlagi podatkov, ki bodo na voljo 19. oktobra 2021.
5.
Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 76 se proračunske obveznosti za dodatne vire za vsak zadevni operativni program izvajajo za vsak sklad za leta 2020, 2021 in 2022.
Pravna obveznost iz drugega pododstavka člena 76 za leti 2021 in 2022 začne veljati od datuma iz člena 4(3) [uredbe o evropskem instrumentu za okrevanje].
Tretji in četrti pododstavek člena 76 se za dodatne vire ne uporabljata.
Z odstopanjem od člena 14(3) finančne uredbe se pravila o prenehanju obveznosti iz poglavja IV naslova IX dela II in člena 136 uporabljajo za proračunske obveznosti, ki temeljijo na dodatnih virih iz člena 92a. Z odstopanjem od člena 12(4)(c) finančne uredbe se dodatni viri ne uporabijo za naslednika zadevnega programa ali ukrepa.
Z odstopanjem od člena 86(2) in člena 136(1) obveznosti za dodatne vire prenehajo v skladu s pravili o zaključku programov.
Vsaka država članica dodatne vire, ki so v okviru ESRR in ESS na voljo za načrtovanje programov, dodeli operativnim programom.
Z odstopanjem od člena 92(7) se lahko predlaga, da se delež dodatnih virov uporabi za povečanje podpore Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: sklad FEAD) pred ali hkrati z dodelitvijo ESRR in ESS.
Po njihovi prvotni dodelitvi se lahko dodatni viri na podlagi zahtevka države članice za spremembo operativnega programa v skladu s členom 30(1) prenesejo med ESRR in ESS ne glede na odstotke iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1).
Člen 30(5) se ne uporablja za dodatne vire. Ti viri so izključeni iz osnove za izračun zgornjih mej iz navedenega odstavka.
Za namene uporabe točke (f) člena 30(1) finančne uredbe se za navedene prenose ne uporablja pogoj glede uporabe odobritev za isti cilj. Prenosi se lahko nanašajo samo na tekoče leto ali na prihodnja leta v finančnem načrtu.
Zahteve iz člena 92(4) se ne uporabljajo za prvotno dodelitev ali njihove nadaljnje prenose.
To ne vpliva na zneske, dodeljene pobudi za zaposlovanje mladih v skladu s členom 92(5) v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“.
Dodatni viri se izvršujejo v skladu s pravili sklada, v katerega se dodelijo ali prenesejo.
6.
Do 4 % skupnih dodatnih virov v okviru ESRR in ESS se lahko dodeli za tehnično podporo v okviru katerega koli obstoječega operativnega programa, ki ga podpirata ESRR ali ESS, ali novega operativnega programa iz odstavka 11.
7.
Z odstopanjem od člena 81(1) in člena 134(1) začetno predplačilo, ki se izplača po odločitvi Komisije o sprejetju operativnega programa ali odobritvi spremembe operativnega programa za dodelitev dodatnih virov, znaša 50 % dodatnih virov, dodeljenih programom za leto 2020 v okviru novega tematskega cilja iz odstavka 10 tega člena.
Za namene uporabe člena 134(2) za letna predplačila v letih 2021, 2022 in 2023 znesek podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program vključuje dodatne vire.
Znesek, plačan kot dodatno začetno predplačilo iz prvega pododstavka, Komisija v celoti obračuna najpozneje ob zaključku operativnega programa.
8.
Dodatni viri, ki ne bodo dodeljeni za tehnično podporo, se bodo uporabili v okviru tematskega cilja iz odstavka 10 za podporo operacijam spodbujanja odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in priprave zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.
Države članice lahko dodelijo dodatne vire eni ali več ločenim prednostnim osem v okviru obstoječega operativnega programa oziroma programov ali pa novemu operativnemu programu iz odstavka 11. Z odstopanjem od člena 26(1) program zajema obdobje do 31. decembra 2022 ob upoštevanju odstavka 4 zgoraj.
Kar zadeva ESRR, se dodatni viri porabijo predvsem za podporo naložbam v izdelke in storitve za zdravstvene službe, za zagotovitev podpore v obliki obratnih sredstev ali naložbene podpore za MSP, za naložbe, ki prispevajo k prehodu na digitalno in zeleno gospodarstvo, naložbe v infrastrukturo, prek katere se zagotavljajo osnovne storitve državljanom, in za gospodarske ukrepe v tistih regijah, ki so najbolj odvisne od sektorjev, ki so bili v krizi najbolj prizadeti.
Kar zadeva ESS, se dodatni viri porabijo predvsem za podporo ohranjanju delovnih mest, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in podporo samozaposlenim, tudi, če se ta podpora ne kombinira z ukrepi aktivne politike zaposlovanja, razen če slednje določa nacionalna zakonodaja. Dodatni viri bodo namenjeni tudi podpori ustvarjanju delovnih mest, zlasti za osebe v ranljivem položaju, in ukrepom za zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje mladih, razvoj znanj in spretnosti, zlasti da se podpre dvojni zeleni in digitalni prehod, ter izboljšanje dostopa do storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti, tudi za otroke.
9.
Z izjemo tehnične podpore iz odstavka 6 in dodatnih virov, uporabljenih za FEAD iz sedmega pododstavka odstavka 5, bodo dodatni viri namenjeni podpori operacijam v okviru novega tematskega cilja „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in priprava zelenega, digitalnega in odpornega gospodarstva“, ki dopolnjuje tematske cilje iz člena 9.
Tematski cilj iz prvega pododstavka je na voljo izključno za načrtovanje programov za dodatne vire. Z odstopanjem od točk (b), (c) in (d) člena 96(1) se ne združuje z drugimi prednostnimi naložbami.
Tematski cilj iz prvega pododstavka pomeni tudi enotno prednostno naložbo za načrtovanje programov za dodatne vire iz ESRR in ESS ter njihovo izvrševanje.
Kadar se določi ena ali več ločenih prednostnih osi, ki ustrezajo tematskemu cilju iz prvega pododstavka v okviru obstoječega operativnega programa, se elementi iz točk (b)(v) in (vii) člena 96(2) ne navedejo v opisu prednostne osi v spremenjenem operativnem programu.
Revidirani finančni načrt iz člena 96(2)(d) določa dodelitev dodatnih virov za leta 2020, 2021 in po potrebi 2022 brez navedbe zneskov za rezervo za uspešnost in brez razčlenitve po kategorijah regij.
Z odstopanjem od člena 30(1) se zahtevki za spremembo programa, ki jih predloži država članica, ustrezno utemeljijo in zlasti določajo pričakovani učinek sprememb programa na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. Priloži se jim spremenjeni program.
10.
Z odstopanjem od člena 26(4) lahko države članice v okviru novega tematskega cilja iz odstavka 10 pripravijo nov namenski operativni program. Predhodno vrednotenje iz člena 55 se ne zahteva.
Z odstopanjem od člena 96(2)(a) se v primeru vzpostavitve takega novega operativnega programa v utemeljitvi pojasni pričakovani učinek operativnega programa na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.
Kadar je vzpostavljen tak nov operativni program, lahko države članice za namene točke (a) člena 96(5) določijo samo organe, ki so imenovani v sklopu tekočih operativnih programov, ki jih podpirajo ESRR, ESS in Kohezijski sklad.
Elementi iz točke (b)(v) in (vii) prvega pododstavka odstavka 2, odstavka 4, točk (b) in (c) odstavka 6 in odstavka 7 člena 96 se za take nove operativne programe ne zahtevajo. Elementi iz člena 96(3) se zahtevajo samo, kadar se zagotovi ustrezna podpora.
11.
Z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka člena 120(3) se lahko za prednostno os oziroma osi, ki se jim dodelijo dodatni viri, za katere se načrtujejo programi v okviru tematskega cilja iz odstavka 10 tega člena, uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja.
Z odstopanjem od člena 56(3) in člena 114(2) države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 2024 izvede vsaj ena ocena uspešnosti, učinkovitosti in učinka uporabe dodatnih virov ter se oceni, kako so ti viri prispevali k tematskemu cilju iz odstavka 10 tega člena.
12.
Za dodatne vire se ne uporabljajo naslednje določbe:
(a)z odstopanjem od člena 18 zahteve o tematski osredotočenosti, vključno s pragovi za trajnostni urbani razvoj, kot so določeni v tej uredbi ali pravilih za posamezne sklade;
(b)z odstopanjem od člena 19 in pravil za posamezne sklade predhodne pogojenosti;
(c)z odstopanjem od člena 20 oziroma člena 22 zahteve glede rezerve za uspešnost in uporabe okvira uspešnosti;
(d)odstopanje iz drugega pododstavka člena 65(10), ki določa 1. februar 2020 kot datum upravičenosti za operacije za spodbujanje zmogljivosti za odzivanje na krize v okviru izbruha COVID-19;
(e)odstopanje iz člena 25a(7) glede izbora operacij, ki spodbujajo zmogljivosti za odzivanje na krize v okviru izbruha COVID-19, iz drugega pododstavka člena 65(10);
(f)z odstopanjem od člena 116 in točke (a) člena 115(1) zahteve za pripravo komunikacijske strategije.
13.
Države članice in organi upravljanja pri izvajanju svojih odgovornosti, povezanih z informiranjem, komuniciranjem in prepoznavnostjo v skladu s členom 115(1) in (3) ter Prilogo XII, zagotovijo, da so potencialni upravičenci, upravičenci, udeleženci, končni prejemniki sredstev finančnih instrumentov in širša javnost seznanjeni z obstojem in obsegom dodatnih virov ter dodatno podporo, ki so jo ti omogočili.
Sklicevanje na „sklad“, „sklade“ ali „sklade ESI“ v oddelku 2.2 Priloge XII se bodisi nadomesti ali dopolni s sklicevanjem na [REACT-EU], kadar se finančna podpora operacijam zagotovi iz dodatnih virov.“;
3.v členu 154 se doda naslednji pododstavek:
„Člen 91(1a), člen 92a in člen 92b se ne uporabljajo za Združeno kraljestvo in v njem. Sklicevanja na države članice v navedenih določbah se razumejo, kot da ne vključujejo Združenega kraljestva.“;
4.
doda se nova Priloga VIIa.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju,
Za Evropski parlament
Za Svet
Predsednik
Predsednik
OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA
1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE
1.1.Naslov predloga/pobude
Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva izredne dodatne vire in ureditev izvrševanja v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva
1.2.Zadevna področja (programski sklop)
4 Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (2020) – 7 Vlaganje v ljudi, socialno kohezijo in vrednote (2021–2027)
13 Regionalna in mestna politika (2020) – 5 Regionalni razvoj in kohezija (2021–2027)
1.3.Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša
◻ Nov ukrep
◻ Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa
X Podaljšanje obstoječega ukrepa
◻ Združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep
1.4.Utemeljitev predloga/pobude
1.4.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude
Predlaga se sprememba Uredbe (EU) št. 1303/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), s čimer se bo zagotovilo, da bodo državam članicam iz strukturnih skladov dani na voljo izredni dodatni viri v pomoč spodbujanju odprave posledic krize zaradi pandemije COVID-19 na geografskih območjih Evrope, katerih gospodarstvo in delovna mesta so bili močneje prizadeti, ter pripravi okrevanja gospodarstva. Predlaga se, da se dodatni viri dajo na voljo za proračunsko postavko iz strukturnih skladov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ za leta 2020, 2021 in 2022.
1.4.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same.
Komisija je od začetka izbruha COVID-19 predložila številne predloge za zagotovitev, da bi bilo mogoče mobilizirati vsa razpoložljiva sredstva v okviru programov za obdobje 2014–2020, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI), in zagotoviti takojšen odziv na neposredne in posredne učinke krize. Ti predlogi so omogočili mobilizacijo razpoložljivih sredstev za izpolnitev potreb, ki izhajajo iz povečanega pritiska na sisteme zdravstvenega varstva, ter zagotovitev podpore delodajalcem in zaposlenim za premostitev teh izrednih razmer. Države članice in regije so bile deležne neposredne likvidnosti in prožnosti, da so lahko podporo iz skladov usmerile tja, kamor je bila najbolj potrebna. Možnost uporabe 100-odstotnega financiranja Unije za te ukrepe v obračunskem letu, ki se začne z letom 2020, bo prispevala k zmanjšanju bremena za njihove javne finance.
Številne države članice so zaradi širjenja koronavirusa preko držav uvedle povsem nove ukrepe, da bi zamejile pandemijo; med drugim so odredile začasno zaprtje podjetij ali uvedle široke omejitve potovanj in mobilnosti, kar je privedlo do večje negotovosti in nemira na finančnih trgih. To bi lahko povzročilo strm padec ravni proizvodnje v številnih gospodarstvih s hudimi socialnimi posledicami, kar bo predstavljalo velik izziv za javne finance in obvladovanje dolga v prihodnjih letih, kar lahko omeji javne naložbe, ki so potrebne za gospodarsko okrevanje. Poleg tega se nacionalne in regionalne zmogljivosti za obravnavanje posledic krize med državami članicami in regijami razlikujejo zaradi različnih gospodarskih struktur in fiskalnih položajev. Če te razlike ne bodo obravnavane, lahko povzročijo asimetrično okrevanje in poglobitev regionalnih razlik, kar lahko ogrozi notranji trg ter finančno stabilnost euroobmočja in Unije kot celote.
1.4.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti
1.4.4.Skladnost in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti
Predlog je omejen na ciljno usmerjene spremembe, ki so potrebne za oblikovanje pravil za dajanje na voljo dodatnih virov in urejanje njihovega izvrševanja. Predlog je skladen s splošnim pravnim okvirom za sklade ESI in je omejen na ciljno usmerjeno spremembo Uredbe (EU) št. 1303/2013. Predlog dopolnjuje nedavne spremembe, s katerimi so bili uvedeni posebni ukrepi za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na pandemijo COVID-19, in posebne ukrepe za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi skladov ESI v odziv na izbruh COVID-19 (naložbena pobuda v odziv na koronavirus) ter vse druge ukrepe, namenjene obravnavanju sedanjih neprimerljivih razmer. Ukrepi so skladni s predlogom Komisije za evropski instrument za okrevanje in predlogom za revizijo večletnega finančnega okvira.
1.5.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic
X Časovno omejeno
–◻
od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL,
–X
finančne posledice med letoma 2020 in 2022 za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma 2020 in 2025 za odobritve plačil.
◻ Časovno neomejeno
–izvajanje z obdobjem uvajanja od leta 2021,
–ki mu sledi izvajanje v celoti.
1.6.Načrtovani načini upravljanja
X Neposredno upravljanje – Komisija (za 0,35 % dodelitve za tehnično podporo)
–X z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije,
–◻
prek izvajalskih agencij.
X Deljeno upravljanje z državami članicami.
◻ Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo:
–◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo,
–◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite),
–◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu,
–◻ organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe,
–◻ subjektom javnega prava,
–◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,
–◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,
–◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu.
2.UKREPI UPRAVLJANJA
2.1.Pravila o spremljanju in poročanju
Navedite pogostost in pogoje.
Predlog je namenjen določitvi potrebnih pravil, ki jih je treba upoštevati pri dajanju dodatnih virov na voljo, in je omejen na to. Navedena pravila ne presegajo tistega, kar je potrebno za zagotovitev razpoložljivosti dodatnih virov in določitev pravil, ki se uporabljajo za njihovo izvrševanje.
2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi
Predlog je namenjen določitvi potrebnih pravil, ki jih je treba upoštevati pri dajanju dodatnih virov na voljo, in je omejen na to. Navedena pravila ne presegajo tistega, kar je potrebno za zagotovitev razpoložljivosti dodatnih virov in določitev pravil, ki se uporabljajo za njihovo izvrševanje. Če se države članice odločijo za vzpostavitev novih operativnih programov, ki se financirajo iz dodatnih virov, se lahko uporabijo samo organi, ki so že imenovani v sklopu tekočih programov, ki jih podpirajo ESRR, ESS ali Kohezijski sklad.
2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti
Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe, npr. iz strategije za boj proti goljufijam.
Predlog je namenjen določitvi potrebnih pravil, ki jih je treba upoštevati pri dajanju dodatnih virov na voljo, in je omejen na to. Navedena pravila ne presegajo tistega, kar je potrebno za zagotovitev razpoložljivosti dodatnih virov in določitev pravil, ki se uporabljajo za njihovo izvrševanje.
3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE
3.1.Predlagani razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice
Razdelek večletnega finančnega okvira
|
Proračunska vrstica
|
Vrsta
odhodkov
|
Prispevek
|
|
1b Pametna in vključujoča rast: – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija (2014–2020) / 2 Kohezija in vrednote (2021–2027)
|
dif./nedif.
|
držav Efte
|
držav kandidatk
|
tretjih držav
|
po členu [21(2)(b)] finančne uredbe
|
1b/2
|
04 01 04 01 Odhodki za podporo Evropskega socialnega sklada in neoperativna tehnična pomoč
|
nedif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
1b/2
|
13 01 04 01 Odhodki v podporo Evropskemu skladu za regionalni razvoj
|
nedif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
1b/2
|
04 02 XX – Evropski socialni sklad, financiran iz REACT EU (2020)
|
dif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
1b/2
|
13 03 XX – Evropski sklad za regionalni razvoj, financiran iz REACT EU (2020)
|
dif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
1b/2
|
04 02 63 01 Evropski socialni sklad – Operativna tehnična pomoč
|
dif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
1b/2
|
13 03 65 01 Evropski sklad za regionalni razvoj – Operativno-tehnična pomoč
|
dif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
1b/2
|
04 01 04 05 Odhodki za podporo Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim
|
nedif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
1b/2
|
04 06 02 – Operativna tehnična pomoč (FEAD)
|
dif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
1b/2
|
04 06 XX – Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, financiran iz REACT EU
|
dif.
|
NE
|
NE
|
NE
|
NE
|
3.2.Ocenjene posledice za odhodke
3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Razdelek večletnega finančnega
okvira
|
1b
|
Pametna in vključujoča rast (2014–2020): – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija
|
Predlog zadeva skupno letno razdelitev odobritev za prevzem obveznosti v okviru Uredbe (EU) št. 1303/2013 za leto 2020, prav tako pa je razširjenja tudi na leti 2021 in 2022.
Predlog bo podlaga za dodatne obveznosti v letu 2020, ki se bodo financirale iz povečanja zgornje meje večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Prav tako bo podlaga za dodatne obveznosti za leti 2021 in 2022, ki se bodo financirale iz zunanjih namenskih prejemkov.Dodatne obveznosti v letih 2021 in 2022 ter plačila v letih 2021–2025 se financirajo iz zunanjih namenskih prejemkov. Vsi zneski bodo na voljo kot zunanji namenski prejemki v smislu člena 21(5) finančne uredbe, ki izhajajo iz operacij najemanja posojil Unije iz uredbe [o evropskem instrumentu za okrevanje]. Od zunanjih namenskih prejemkov se lahko do 18 000 000 EUR nameni za upravne odhodke, vključno s stroški za zunanje sodelavce.
Okvirna razčlenitev dodatnih odhodkov za leto 2020 je naslednja:
|
|
|
2020
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
Skupaj
|
Dodatni odhodki iz poslovanja v okviru REACT-EU za leto 2020
|
obveznosti
|
(1)
|
5 000 000
|
|
|
|
|
|
5 000 000
|
|
plačila
|
(2)
|
2 500 000
|
275 000
|
475 000
|
1 700 000
|
|
50 000
|
5 000 000
|
Okvirna razčlenitev odhodkov iz zunanjih namenskih prejemkov je naslednja:
|
|
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
SKUPAJ
|
Odhodki za poslovanje, financirani iz zunanjih namenskih prejemkov instrumenta Evropske unije za okrevanje
|
obveznosti
|
(1)
|
42 434 400
|
10 820 400
|
|
|
|
53 254 800
|
|
plačila
|
(2)
|
2 716 139
|
10 067 880
|
15 442 79
|
22 150 126
|
2 878 76
|
53 254 800
|
Odhodki za upravno podporo, financirani iz zunanjih namenskih prejemkov instrumenta Evropske unije za okrevanje
|
obveznosti = plačila
|
(3)
|
3 600
|
3 600
|
3 600
|
3 600
|
3 600
|
18 000
|
Odhodki, financirani iz zunanjih namenskih prejemkov instrumenta Evropske unije za okrevanje, skupaj
|
obveznosti
|
= 1 + 3
|
42 438 000
|
10 824 000
|
3 600
|
3 600
|
3 600
|
53 272 800
|
|
plačila
|
= 2 + 3
|
2 719 739
|
10 071 480
|
15 445 879
|
22 153 26
|
2 881 976
|
53 272 800
|
Razdelek večletnega finančnega
okvira
|
7
|
„Upravni odhodki“
|
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
Po letu 2027
|
SKUPAJ
|
Človeški viri
|
0,750
|
0,750
|
0,750
|
|
|
|
|
|
2,250
|
Drugi upravni odhodki
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Odobritve iz RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira SKUPAJ
|
(obveznosti skupaj = plačila skupaj)
|
0,750
|
0,750
|
0,750
|
|
|
|
|
|
2,250
|
3.2.2.Povzetek ocenjenih posledic za upravne odobritve
–◻
Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.
–X
Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Leta
|
2020
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
SKUPAJ
|
RAZDELEK 7
večletnega finančnega okvira
|
|
|
|
|
|
|
|
Človeški viri
|
|
0,750
|
0,750
|
0,750
|
|
|
2,250
|
Drugi upravni odhodki
|
|
|
|
|
|
|
|
Seštevek za RAZDELEK 7
večletnega finančnega okvira
|
|
0,750
|
0,750
|
0,750
|
|
|
2,250
|
Zunaj RAZDELKA 7
of the multiannual financial framework
|
|
|
|
|
|
|
|
Človeški viri
|
|
2,800
|
2,800
|
2,800
|
3, 00
|
3,200
|
14,800
|
Drugi
upravni odhodki
|
|
0,800
|
0,800
|
0,800
|
0,400
|
0,400
|
3,200
|
Seštevek
zunaj RAZDELKA 7
večletnega finančnega okvira
|
|
3,600
|
3,600
|
3,600
|
3,600
|
3,600
|
18,000
|
SKUPAJ
|
|
4,350
|
4,350
|
4,350
|
3,600
|
3,600
|
20,250
|
Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.
3.2.2.1.Ocenjene potrebe po človeških virih
–◻
Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.
–X
Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa
Leta
|
2020
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
• Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci)
|
Sedež in predstavništva Komisije
|
|
5
|
5
|
5
|
|
|
|
Delegacije
|
|
|
|
|
|
|
|
Raziskave
|
|
|
|
|
|
|
|
• Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) – PU, LU, NNS, ZU in MSD
Razdelek 7
|
Financirano iz RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira
|
– na sedežu
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– na delegacijah
|
|
|
|
|
|
|
|
Financirano iz sredstev progama
|
– na sedežu
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– na delegacijah
|
|
|
|
|
|
|
|
Raziskave
|
|
|
|
|
|
|
|
Drugo (namenski prejemki)
|
|
35
|
35
|
35
|
40
|
40
|
|
SKUPAJ
|
|
40
|
40
|
40
|
40
|
40
|
|
Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Dodatni zunanji sodelavci se bodo financirali izključno iz namenskih prejemkov.
Opis nalog:
Uradniki in začasni uslužbenci
|
|
Zunanji sodelavci
|
Pogodbeni uslužbenci za podporo pogajanj o novih/spremenjenih programih, spremljanju izvajanja, vključno z revizijami in finančnim poslovodenjem, ter sodelovanje pri postopku zaključevanja programov.
|
3.3.Ocenjene posledice za prihodke
–X
Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.
–◻
Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
–◻
za lastna sredstva,
–◻
za druge prihodke.
navedite, ali so prihodki dodeljeni za odhodkovne vrstice ◻
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Prihodkovna proračunska vrstica
|
Posledice predloga/pobude
|
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
Člen ………….
|
|
|
|
|
|
|
|
Za namenske prejemke navedite zadevne odhodkovne proračunske vrstice.
Druge opombe (npr. metoda/formula za izračun posledic za prihodke ali druge informacije).