EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 11.1.2019
COM(2019) 2 final
Predlog
IZVEDBENI SKLEP SVETA
o prehodnih pravilih za imenovanje evropskih tožilcev, ki veljajo za prvo mandatno obdobje in med njim, iz člena 16(4) Uredbe (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT)
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
1.OZADJE PREDLOGA
•Razlogi za predlog in njegovi cilji
Uredba Sveta (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) je bila sprejeta 12. oktobra 2017 in je začela veljati 20. novembra 2017. V skladu s členom 16(3) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 se evropski tožilci imenujejo za obdobje 6 let brez možnosti podaljšanja. To obdobje se lahko s sklepom Sveta podaljša za največ tri leta.
Člen 16(4) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 določa, da se vsaka tri leta izvede delna zamenjava ene tretjine evropskih tožilcev. Svet z navadno večino sprejme prehodna pravila za imenovanje evropskih tožilcev, ki veljajo za prvo mandatno obdobje in med njim.
Ta predlog določa prehodna pravila za delno zamenjavo prve skupine imenovanih evropskih tožilcev. V skladu s predlaganimi pravili tretjina teh evropskih tožilcev odsluži triletni mandat namesto običajnega šestletnega mandata, ki ga določa Uredba (EU) 2017/1939, nato pa se zamenjajo, da se upošteva pravilo o delni zamenjavi iz člena 16(4).
Za zagotovitev nepristranskega, preglednega in pravičnega sistema za določitev tega, kateri evropski tožilci bodo imenovani za krajše prvo mandatno obdobje, se predlaga vzpostavitev sistema, ki temelji na žrebu. S tem sistemom se bo zagotovilo, da določitev zadevnih evropskih tožilcev ne bo pristranska, tudi ne z vidika njihovega državljanstva. Geografski razpon držav članic v kolegiju EJT je zagotovljen s stalno prisotnostjo enega evropskega tožilca na sodelujočo državo članico v okviru kolegija EJT in z uporabo geografsko nevtralnega naključnega sistema. To je v skladu z navedbo iz uvodne izjave 42 Uredbe (EU) 2017/1939.
Oblikovanje sistema, ki temelji na žrebu, je skladno tudi s podobnimi mehanizmi, sprejetimi na drugih primerljivih področjih politike EU.
Predlog vsebuje tudi določbe o postopku, ki se uporablja za žrebanje, vključno z navedbo odgovornih institucij.
Ti ukrepi se v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 zahtevajo kot pogoj za vzpostavitev kolegija EJT.
•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike
Ta izvedbeni ukrep je obvezen korak v postopku ustanovitve EJT in je tako povsem v skladu z drugimi obstoječimi veljavnimi predpisi s področja zadevne politike. Komisija s predložitvijo tega predloga izvedbenega sklepa Sveta izpolnjuje svojo obveznost iz člena 16(4) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939. Ta predlog bo omogočil vzpostavitev ustreznih prehodnih pravil v zvezi s prvim mandatom evropskih tožilcev.
•Skladnost z drugimi politikami Unije
Ta pobuda je skladna z drugimi politikami Unije in zakonodajnimi spremembami, namenjenimi krepitvi zaščite finančnih interesov Unije.
2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST
•Pravna podlaga
Predlog temelji na členu 291 PDEU v povezavi s členom 16(4) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939.
•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)
V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 mora Svet sprejeti prehodna pravila za imenovanje evropskih tožilcev, ki veljajo za prvo mandatno obdobje in med njim. Ukrepanje na ravni Unije se tako zahteva z navedeno uredbo.
•Sorazmernost
Ta predlog je omejen na tisto, kar je potrebno za dosego predlaganih ciljev, in je zato v skladu z načelom sorazmernosti. Predlog je neposredno povezan z začetkom veljavnosti Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 in bistvenega pomena za hitro ustanovitev EJT.
3.
REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA
Glede na namenskost in omejeno naravo tega predloga ter na to, da se z njim izvaja obveznost Komisije iz člena 16(4) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939, zanj niso bile izvedene naknadne ocene, posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka.
4.PRORAČUNSKE POSLEDICE
Ta predlog nima neposrednih proračunskih posledic; plače in nadomestila evropskih tožilcev bodo krite iz prispevka iz proračuna EU za tekoče stroške EJT.
5.DRUGI ELEMENTI
•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja
Glede na naravo tega ukrepa ni potrebe po načrtu za izvedbo ter ureditvi spremljanja izvajanja.
•Obrazložitveni dokumenti (za direktive)
Za predlog niso potrebni obrazložitveni dokumenti o prenosu.
•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga
Člen 1 opredeljuje cilje izvedbenega sklepa Sveta.
Člen 2 določa postopek za delno zamenjavo evropskih tožilcev na podlagi žreba. Odstavek 1 odraža zahtevo iz člena 16(4) Uredbe (EU) 2017/1939 in opredeljuje določitev skupine evropskih tožilcev, ki šteje eno tretjino števila sodelujočih držav članic v času uporabe teh prehodnih pravil. Odstavek 2 pojasnjuje postopek, ki se uporablja, če število sodelujočih držav članic v času uporabe prehodnih pravil ni deljivo s tri. V tem primeru se število evropskih tožilcev, ki jih je treba vključiti v posamezno skupino, zaokroži na naslednje višje celo število. Odstavek 3 generalnemu sekretariatu Sveta nalaga, da v sodelovanju s Komisijo sprejme potrebne ukrepe za izvedbo tega postopka.
Člen 3 določa, da mandat evropskih tožilcev, izžrebanih v skladu s postopkom iz člena 2, traja tri leta in ga ni mogoče podaljšati.
Predlog
IZVEDBENI SKLEP SVETA
o prehodnih pravilih za imenovanje evropskih tožilcev, ki veljajo za prvo mandatno obdobje in med njim, iz člena 16(4) Uredbe (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT)
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) in zlasti člena 16(4) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)V skladu s členom 16(3) Uredbe (EU) 2017/1939 Svet imenuje evropske tožilce za mandat šestih let brez možnosti podaljšanja, ki pa se lahko ob koncu šestletnega obdobja podaljša za največ tri leta.
(2)V skladu s členom 16(4) bi se morala vsaka tri leta izvesti delna zamenjava ene tretjine evropskih tožilcev. Svet bi moral z navadno večino sprejeti prehodna pravila za imenovanje evropskih tožilcev, ki veljajo med prvim mandatnim obdobjem.
(3)Ta prehodna pravila bi morala zagotoviti pravilno uporabo načela rednega zamenjevanja evropskih tožilcev, ki so bili prvič imenovani na EJT, da se zagotovi kontinuiteta dela kolegija evropskih tožilcev. Hkrati bi morala upoštevati posebne potrebe EJT v prvih letih po njegovi ustanovitvi in začetku delovanja.
(4)Zato bi bilo treba določiti posebna pravila o trajanju mandata evropskih tožilcev, ki so prvič imenovani neposredno po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2017/1939.
(5)Za zagotovitev popolne preglednosti in nepristranskosti pri določanju tistih evropskih tožilcev, katerih mandat v prvem mandatnem obdobju namesto šest let traja tri leta, je treba uporabiti sistem, ki temelji na žrebu. Ta sistem bo zagotovil tudi geografsko nevtralnost izbire evropskih tožilcev s krajšim mandatom –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ta sklep določa prehodna pravila za imenovanje evropskih tožilcev, ki veljajo za prvo mandatno obdobje po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2017/1939 in med njim.
Člen 2
1.Takoj po imenovanju evropskih tožilcev se z žrebom določi skupina evropskih tožilcev, ki šteje eno tretjino števila sodelujočih držav članic v času uporabe teh prehodnih pravil.
2.Če število sodelujočih držav članic v času uporabe teh prehodnih pravil ni deljivo s tri, se število evropskih tožilcev, ki se vključijo v to skupino, zaokroži na najbližje višje celo število.
3.Generalni sekretariat Sveta v tesnem sodelovanju s Komisijo sprejme potrebne ukrepe za izvajanje postopka žrebanja.
Člen 3
Mandat evropskih tožilcev, vključenih v skupino, sestavljeno v skladu s členom 2, traja tri leta. Imenovanja teh evropskih tožilcev ni mogoče podaljšati.
Člen 4
Ta sklep začne veljati [dvajseti…] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju,