EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52017AR4309
Opinion of the European Committee of the Regions — Proposal for a European Defence Fund
Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog za ustanovitev evropskega obrambnega sklada
Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog za ustanovitev evropskega obrambnega sklada
COR 2017/04309
UL C 247, 13.7.2018, p. 43–53
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
13.7.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 247/43 |
Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog za ustanovitev evropskega obrambnega sklada
(2018/C 247/08)
|
I. PREDLOGI SPREMEMB
Predlog spremembe 1
Za zadnjim sklicevanjem se doda novo sklicevanje:
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
|
ob upoštevanju stalnega strukturnega sodelovanja na področju varnosti in obrambe, o katerem se je 13. novembra 2017 dogovorilo 23 držav članic Evropske unije in je opisano v členih 42(6) in 46 Pogodbe o EU ter njenem protokolu št. 10; |
Predlog spremembe 2
Uvodna izjava 2
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
|
|
Predlog spremembe 3
Uvodna izjava 3
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
|
|
Predlog spremembe 4
Uvodna izjava 4
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
|
|
Obrazložitev
Obrazložitev je razvidna iz besedila.
Predlog spremembe 5
Uvodna izjava 5
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
|
|
Obrazložitev
—
Predlog spremembe 6
Uvodna izjava 10
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
|
|
Predlog spremembe 7
Uvodna izjava 13
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
|
|
Predlog spremembe 8
Uvodna izjava 21
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
|
|
Predlog spremembe 9
Za uvodno izjavo 25 se doda nova uvodna izjava:
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||
|
|
Predlog spremembe 10
Člen 2
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
Člen 2 |
Člen 2 |
||||
Cilji |
Cilji |
||||
Program ima naslednje cilje: |
Program ima naslednje cilje: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Obrazložitev
Program mora biti vključujoč in odprt za upravičence iz vseh držav članic, da se presežejo ozki geografski okviri. Za izvajanje obveznosti nadzora in obrambe zunanjih meja EU bi zadevne države članice morale imeti možnost za pametno specializacijo v okviru obrambne industrije.
Predlog spremembe 11
Člen 3
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
Člen 3 |
Člen 3 |
Proračun |
Proračun |
Znesek za izvajanje programa za obdobje od leta 2019 do leta 2020 znaša 500 milijonov EUR v tekočih cenah. |
Znesek za izvajanje programa za obdobje od leta 2019 do leta 2020 znaša 500 milijonov EUR v tekočih cenah , ki bi ga bilo treba črpati izključno iz nerazporejene razlike, in ne iz prerazporeditve proračunskih sredstev . |
Obrazložitev
Ni mogoče, da bi se proračun za ta program, ki ob pripravi večletnega finančnega okvira ni bil predviden, črpal iz sredstev, ki so že dodeljena za sedanje programe EU.
Predlog spremembe 12
Člen 4(1)
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||||
Splošne določbe o financiranju |
Splošne določbe o financiranju |
||||||
1. Finančna pomoč Unije se lahko zagotovi z vrstami financiranja, predvidenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti z:
|
1. Finančna pomoč Unije se lahko zagotovi z vrstami financiranja iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti z nepovratnimi sredstvi in po potrebi tudi s finančnimi instrumenti in javnimi naročili. Finančno pomoč Unije je mogoče dodeliti za tehnično pomoč pri načrtovanju projektov malih in srednjih podjetij. |
Predlog spremembe 13
Člen 7(1)
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
Upravičeni subjekti |
Upravičeni subjekti |
Upravičenci so podjetja s sedežem v Uniji, v katerih imajo države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in je ta pod njihovim dejanskim nadzorom v smislu člena 6(3) bodisi neposredno bodisi posredno prek enega ali več vmesnih podjetij. Poleg tega se med celotnim trajanjem ukrepa vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih udeleženci, vključno s podizvajalci in ostalimi tretjimi stranmi, uporabljajo pri ukrepih, ki se financirajo v okviru programa, ne nahajajo na ozemlju države, ki ni članica Unije. |
Upravičenci , ki izpolnjujejo merila za čezmejno sodelovanje, in njihovi podizvajalci so podjetja s sedežem v Uniji, v katerih imajo države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in je ta pod njihovim dejanskim nadzorom v smislu člena 6(3) bodisi neposredno bodisi posredno prek enega ali več vmesnih podjetij. Poleg tega se med celotnim trajanjem ukrepa vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih udeleženci, vključno s podizvajalci in ostalimi tretjimi stranmi, uporabljajo pri ukrepih, ki se financirajo v okviru programa, ne nahajajo na ozemlju države, ki ni članica Unije. |
Predlog spremembe 14
Člen 10
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
||||
Merila za dodelitev |
Merila za dodelitev |
||||
Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru programa, se ocenijo na podlagi naslednjih kumulativnih meril: |
Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru programa, se ocenijo na podlagi naslednjih kumulativnih meril: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru dela programa, ki si prizadeva za podpiranje malih in srednjih podjetij ter za izgradnjo obrambnih in varnostnih zmogljivosti regij na zunanjih mejah EU, se ocenijo na podlagi naslednjih meril: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Obrazložitev
—
Predlog spremembe 15
Člen 13(3)
Predlog Komisije |
Predlog spremembe OR |
Delovni program |
Delovni program |
3. Delovni program zagotovi, da se verodostojni delež skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij. |
3. Delovni program zagotovi, da se vsaj 20 % skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij. |
Obrazložitev
—
II. POLITIČNA PRIPOROČILA
EVROPSKI ODBOR REGIJ
Uvod
1. |
ugotavlja, da svetovno varnost ogroža vse več nevarnosti (vojne, oboroženi konflikti, terorizem, nezakonito priseljevanje, korupcija, populizem). S konkretnimi varnostnimi težavami se soočajo vse države članice in vse regije. Evropski odbor regij podpira predlagani evropski program za razvoj obrambne industrije in njegove cilje, tj. krepitev konkurenčnosti in inovativnosti v obrambnem sektorju Unije, vključno s kibernetsko obrambo, boljše izkoriščanje rezultatov raziskav na področju obrambe, krepitev sodelovanja med podjetji pri razvijanju obrambnih proizvodov in tehnologij ter izkoriščanje dolgoročnih projektov sodelovanja med državami članicami. Pozdravlja tudi pobudo za ustanovitev evropskega obrambnega sklada, ki zajema evropski program za razvoj obrambne industrije in pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe; |
2. |
meni, da varnost vsake države in EU kot celote temelji na dveh stebrih: gospodarskem potencialu ter enotni in složni družbi. Varnost vsake države članice je tako sinonim za varnost celotne EU. EU se mora odločneje zavzemati za svojo varnost in se močneje dokazati kot vplivni globalni akter, ki si prizadeva za mir; |
Spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti
3. |
priznava, da je člen 173 PDEU ustrezna pravna podlaga programa, saj zadeva konkurenčnost industrije; |
4. |
poudarja, da bo za izvajanje evropskega programa za razvoj obrambne industrije pristojna Evropska obrambna agencija, ki deluje kot regulativna agencija in je odgovorna le Svetu. Poleg tega je neobičajno, da regulativna agencija upravlja tako pomemben delež proračunskih sredstev. Zato OR poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi čim večjo preglednost delovanja evropskega programa za razvoj obrambne industrije in se zgleduje po delovanju izvajalskih agencij, odgovornih Evropskemu parlamentu; |
5. |
poziva Komisijo, naj izkoristi potencial vseh držav članic EU in naj podpore ne osredotoča na določena območja – pri tem prav tako ne gre zanemariti, da je regionalni razvoj pomemben tudi za notranjo varnost posameznih držav članic Evropske unije in je eden od njenih razvojnih ciljev; |
6. |
poziva, naj se pozornost nameni izgradnji varnostnih in obrambnih zmogljivosti regij na zunanjih mejah Evropske unije; |
Osredotočenost na dodano vrednost EU
7. |
je prepričan, da EU lahko doseže mir, svobodo, enakost in stabilnost v tesnem sodelovanju z oblastmi držav članic, kjer je vprašanje evropske dodane vrednosti tema, ki se ji namenja izjemno veliko pozornosti. To bi moral biti tudi cilj akcijskega načrta evropskega obrambnega sklada; |
8. |
podpira pobudo Evropske komisije, da bo uporabila vsa svoja pooblastila, da bi okrepila obrambno zmogljivost držav članic Evropske unije in spodbujala sodelovanje med državami, s tem pa zagotovila poglobljeno povezovanje in zastavila jasne cilje, kako usmerjati spodbujanje načrtovanja nacionalnih obrambnih zmogljivosti ter razvoj konkurenčnih in povezanih dobavnih verig; |
9. |
opozarja, da je izgradnja konkurenčnih in povezanih dobavnih verig v EU odvisna od politične pripravljenosti držav članic, da se zavzamejo za ta cilj. Evropski obrambni sklad bi moral na področju obrambne opreme in tehnologij oblikovati in spodbujati skupne ukrepe držav članic; |
10. |
poudarja, da bi si morali dejavno prizadevati za strateško avtonomnost Evropske unije in okrepiti njene obrambne zmogljivosti. Podpirati je treba konkurenčnost evropske obrambne industrije in zelo temeljito preverjati, ali vložniki dejansko prihajajo iz Evropske unije. Glavni izvajalec in podizvajalci morajo imeti sedež v Evropski uniji, podjetja pa morajo biti v vsaj polovični lasti držav članic ali fizičnih ali pravnih oseb EU in morajo biti pod dejanskim nadzorom evropskega kapitala. Vodenje in dejanski nadzor teh podjetij morata izvirati iz Evropske unije. Poleg tega mora Evropska komisija nadzorovati, da nad podjetjem, ki pripada konzorciju, nima dejanskega nadzora tretja država; |
11. |
poudarja, da evropski obrambni sklad ne nadomešča ukrepov držav članic, temveč jih dopolnjuje s čezmejnimi projekti, ki jih države članice same ne bi mogle financirati. Evropski obrambni sklad v sodelovanju z državami članicami in Natom ter drugimi mednarodnimi vlagatelji ponuja dopolnitev ukrepov držav članic in zagotavlja jasno evropsko dodano vrednost za evropsko obrambno politiko; |
Vključevanje MSP v dobavne verige evropske obrambne industrije
12. |
pozdravlja začetek življenjskega cikla evropskega razvojnega sklada za podpiranje raziskav in razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij, za kar sta v okviru evropskega obrambnega sklada predvidena dva sklopa; |
13. |
se odločno zavzema za to, da se pri preverjanju projektnih predlogov konzorcijev, ki jim pripada večje število MSP, dodelijo dodatne točke; |
14. |
poudarja, da je pomemben pogoj za razvoj obeh sklopov evropskega obrambnega sklada učinkovit mehanizem za načrtovanje zmogljivosti, pri katerem se opredelijo prednostne naloge za raziskave in zmogljivosti in katerega cilj je tesno usklajevanje obeh sklopov; |
15. |
meni, da je treba uporabiti dodatna finančna sredstva EU za podpiranje obrambne industrije na njenem lastnem območju, in podpira opredelitev upravičencev, ki jo v svojem sporočilu uporablja Komisija; |
16. |
poziva države članice, naj dejavno sodelujejo pri izvajanju obeh sklopov sklada ter opredelijo svoje potrebe in prednostne naloge; |
17. |
pozdravlja načrte Komisije za učinkovito izkoriščanje tehnologij za civilno uporabo za vojaške namene; meni, da so naložbe v te tehnologije izvrstna priložnost za spodbuditev gospodarske rasti v EU in ustvarjanje novih visokokvalificiranih delovnih mest, saj je to področje stičišče več sektorjev: elektronike, letalstva, robotike, visokozmogljivega računalništva, vesolja, tekstilne industrije, gradbeništva, telekomunikacij, tehnike nadzora, energetike, navigacije itd.; |
18. |
poudarja, da so podjetja, ki delajo s temi inovativnimi tehnologijami, predvsem zagonska ter mala in srednja podjetja, ki lahko ob primerni podpori bistveno prispevajo k tehnološkemu napredku v sektorju obrambe. Kot pomembno in pozitivno gre obravnavati odločitev Komisije, da bo EU ciljno podpirala MSP v tem sektorju; |
19. |
poziva k boljšemu usklajevanju med pristojnimi službami, da bi obveščali zainteresirane strani ter spodbujali nove proizvode in tehnologije z dvojno rabo. Ta izjemni potencial mora EU izkoristiti za spodbujanje rasti in konkurenčnosti; |
20. |
se strinja z mnenjem Evropske komisije glede lažjega sodelovanja MSP pri čezmejnih projektih, kar bi morali finančno spodbujati v okviru evropskega razvojnega sklada. Nedvomno je treba upoštevati, da bi morala vključitev MSP v dobavne verige evropske obrambne industrije pomeniti krepitev varnosti in obrambe EU ter njene konkurenčnosti in strateške avtonomnosti. Evropski obrambni sklad bi moral zagotavljati spodbude za uresničitev teh ciljev; |
21. |
meni, da mora Komisija uporabiti vse razpoložljive instrumente, da bi omogočila enakopraven dostop do evropskega obrambnega sklada za mala in srednja podjetja iz vse Evropske unije. Napredka in inovacij ni mogoče meriti kratkoročno, saj morajo rezultati najprej doseči potrebno zrelost za uporabo. Uvedba smotrne in usklajene inovacijske politike, ki bi zajemala vse ravni, bi zagotovila spodbude za najbolj inovativna podjetja, da postanejo strateški vlagatelji v MSP; |
22. |
poziva Komisijo, naj podpre naslednje ukrepe, s katerimi bi lahko okrepili sodelovanje MSP pri obrambnih projektih:
|
Financiranje
23. |
opozarja, da je skupina EIB pomemben partner pri vlaganju v tehnologije z dvojno rabo, pri čemer imajo MSP pomembno vlogo na področju vojaške opreme oziroma tehnologije za civilno uporabo, kibernetske varnosti, cepiv, zaščite pred biološkimi grožnjami ter telekomunikacijske in informacijske infrastrukture; |
24. |
poudarja, da zaradi posebnosti obrambnega sektorja vse bančne storitve niso primerne za podpiranje MSP; pozdravlja proaktivni pristop EIB, da uporabi nekatere instrumente, kot so npr. posojila, jamstva in kapitalske naložbe; |
25. |
meni, da ustanovitev evropskega obrambnega sklada ne sme služiti kot izgovor za zmanjšanje obsega kohezijskih sredstev in ne bi smela kakor koli vplivati na dodelitve sredstev kohezijske politike, ki mora ostati glavni instrument javnih naložb Evropske unije za tesnejše evropsko povezovanje prek socialne, ekonomske in teritorialne kohezije. |
V Bruslju, 23. marca 2018
Predsednik Evropskega odbora regij
Karl-Heinz LAMBERTZ
(6) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).
(6) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).