EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0093
Proposal for a DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on accounting rules and action plans on greenhouse gas emissions and removals resulting from activities related to land use, land use change and forestry
Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih
Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih
/* COM/2012/093 final - 2012/0042 (COD) */
Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih /* COM/2012/093 final - 2012/0042 (COD) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Potreba po takojšnjem ukrepanju na
področju podnebnih sprememb V zvezi z Okvirno konvencijo Združenih narodov
o spremembi podnebja (UNFCCC) je bilo konec leta 2010 priznano, da
globalno segrevanje ne sme preseči temperatur pred industrijsko revolucijo
za več kot 2 °C[1].
To je ključno za omejitev negativnih posledic človekovega poseganja v
podnebni sistem. Svetovne emisije se morajo zato začeti zmanjševati. Za
doseganje tega dolgoročnega cilja je treba svetovne emisije toplogrednih
plinov do leta 2050 zmanjšati za vsaj 50 % v primerjavi z ravnmi iz
leta 1990[2].
Razvite države morajo do leta 2050
emisije skupaj zmanjšati za 80–95 % v primerjavi z ravnmi iz
leta 1990. Unija se je srednjeročno zavezala, da bo do leta 2020
zmanjšala emisije toplogrednih plinov za 20 % v primerjavi z ravnmi iz
leta 1990, pod ustreznimi pogoji pa za 30 %[3]. Sektor rabe zemljišč,
spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF) v ta cilj še ni
vključen. Kljub temu Direktiva 2009/29/ES Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive
2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s
pravicami do emisije toplogrednih plinov[4]
(sistem EU za trgovanje z emisijami) ter Odločba št. 406/2009/ES
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju
držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do
leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih
plinov[5]
(odločba o porazdelitvi prizadevanj), določata, da morajo k doseganju
cilja Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za leto 2020
prispevati vsi sektorji gospodarstva. Poleg tega člen 9 Odločbe
št. 406/2009/ES Komisijo poziva, da oceni način za vključitev
emisij in odvzemov iz dejavnosti, povezanih z LULUCF, v obveznosti Unije za
zmanjšanje emisij ter po potrebi pripravi zakonodajni predlog, pri čemer
se zagotovita trajnost in okoljska celovitost prispevka sektorja ter
natančno spremljanje in obračunavanje. Komisija po obsežnem posvetovanju z državami
članicami in zainteresiranimi stranmi ter na podlagi ocene učinka
predlaga sklep, s katerim se bo v prvem koraku določil pravni okvir za trdna,
usklajena in celovita pravila za obračunavanje za sektor LULUCF, ki bodo
prilagojena posebnemu profilu tega sektorja. Predlog uvaja pravni okvir za
sektor LULUCF, ločen od okvirov, ki urejajo obstoječe zaveze (sistem
EU za trgovanje z emisijami in odločba o porazdelitvi prizadevanj), kar
pomeni, da sektor na tej stopnji formalno ne bi bil vključen v cilj 20-odstotnega
zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Sektor LULUCF bo mogoče formalno
vključiti v cilje Unije za zmanjšanje emisij šele, ko bodo vzpostavljena trdna
pravila za obračunavanje, spremljanje in poročanje. Zato je Komisija pripravila
tudi predlog za razveljavitev Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za
spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega
protokola[6],
ki bi jo nadomestila z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za
spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za
sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na
nacionalni ravni in ravni Unije[7].
Vloga rabe zemljišč in gozdarstva na
področju podnebnih sprememb Emisije toplogrednih plinov v Uniji nastajajo
zlasti pri proizvodnji energije in drugih virih, ki jih je ustvaril
človek. Hkrati se ogljik absorbira (odvzame) iz ozračja s
fotosintezo, pri čemer se shrani v drevesih in z njimi povezanih
proizvodih ter v drugih rastlinah in tleh. Zato se lahko z ustreznimi
načini rabe tal in načini gospodarjenja v gozdarstvu in kmetijstvu
omejijo emisije ogljika in poveča odvzem emisij iz ozračja. Te prakse
so vključene v sektor LULUCF, ki zajema predvsem emisije ogljikovega
dioksida (CO2) in odvzeme po kopenskih ekosistemih, kar se na
splošno ocenjuje kot spremembe zalog ogljika[8].
V okviru LULUCF je bila leta 2009 iz ozračja odvzeta količina
ogljika, enakovredna približno 9 % vseh emisij toplogrednih plinov Unije v
drugih sektorjih. Kmetijstvo, gozdarstvo, njima sorodne industrije
in energetika so najpomembnejši gospodarski sektorji za LULUCF, ki lahko na
več načinov prispevajo k zmanjšanju emisij in povečanju odvzema
po ponorih. Kmetijski ukrepi, katerih cilja sta manjše spreminjanje
namembnosti travišč in zmanjšanje izgub ogljika zaradi obdelave organskih
tal, lahko vključujejo izboljšanje agronomskih praks, kot sta uporaba
različnih rastlinskih vrst (npr. več stročnic) in podaljšanje
cikla kolobarjenja. Kmetijsko-gozdarske prakse, ki zagotavljajo večje
zaloge ogljika v tleh, lahko prispevajo tako, da za vzrejo živali ali gojenje
rastlin za prehrano uporabijo zemljišča, na katerih se gojijo tudi drevesa
za les, energijo ali druge lesne proizvode. Organski materiali se lahko vrnejo
na zemljišča ali tam pustijo, da se izboljša produktivnost polj in
travišč, pri čemer so lahko ponovno namakanje, dajanje v praho ali
neizsuševanje organskih tal, vključno s šotišči, in obnovitev
degradiranih tal zelo koristni za ublažitev in biotsko raznovrstnost. Glede na
to bi bila vključitev gospodarjenja s polji in travišči v
obračunavanje emisij nujen korak k polnemu priznavanju prispevanja teh
dejavnosti k izpolnjevanju zavez v zvezi s podnebnimi spremembami. Tudi v gozdarstvu se lahko veliko prispeva
k ublažitvi razmer. To vključuje prakse, kot so
spreminjanje negozdnih površin v gozdne površine (tj. pogozdovanje)[9], preprečevanje
spreminjanja gozdov v druge vrste površin (tj. krčenje gozdov),
shranjevanje ogljika v obstoječih gozdovih z daljšo obhodnjo,
preprečevanje sečnje vseh dreves (npr. gospodarjenje z gozdovi z
redčenjem ali selektivno sečnjo) in spreminjanje v ohranjene gozdove
ter splošnejša uporaba preventivnih ukrepov za omejitev učinkov motenj,
kot so požari, škodljivci in nevihte. Prav tako je pomembno, da obstoječi
gozdovi postanejo produktivnejši tako, da se razmiki med obhodnjami približajo
produktivnemu maksimumu, da se več proizvaja iz nizkoproduktivnih gozdov
ter da se poveča spravilo lesnih odrezkov in vej, če se lahko pri tem
ohranijo biotska raznovrstnost, rodovitnost tal in organske snovi. Učinek
se lahko doseže tudi s spreminjanjem sestave vrst in stopnje rasti. Poleg možnosti, ki so neposredno povezane z
gozdarstvom in kmetijstvom, lahko k ublažitvi prispevajo tudi sorodne industrije
(npr. celuloza in papir, predelava lesa) in sektorji obnovljive energije,
če se kmetijska zemljišča in gozdovi upravljajo za proizvodnjo lesa
in energije. Medtem ko se ogljik shranjuje v drevesih in drugih rastlinah ter
tleh, se lahko za več desetletij shrani tudi v proizvodih (npr. v
gradbenem lesu). Politike, usmerjene v industrijo in potrošnike, lahko pomembno
prispevajo k večji dolgoročni uporabi in recikliranju lesa in/ali
proizvodnji celuloze, papirja in lesnih proizvodov ter tako nadomestijo emisijsko
intenzivnejše ekvivalente (npr. beton, jeklo in plastiko iz fosilnih goriv).
Dejansko lahko biotehnološka industrija izkoristi posevke, ki se gojijo za
nadomestitev materialov (npr. konopljo in travo za izolacijo namesto steklenih
vlaken, slamo za proizvodnjo pohištva, obloge za notranjo stran avtomobilskih
vrat iz lanu ali sisala, uporaba bioplastike) ali za energijo (npr. uporaba
biomase namesto fosilnih goriv). Študije kažejo, da se za vsako tono ogljika v
lesnih proizvodih, ki se nadomestijo z nelesenimi proizvodi, lahko
pričakuje povprečno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za
približno dve toni ogljika[10]. Z vključitvijo obveznega
obračunavanja za gospodarjenje z gozdovi, polji in pašniki bi se
izboljšala opaznost ukrepanja kmetov, gozdarjev in gozdarskih dejavnosti ter
zagotovila podlaga za oblikovanje političnih spodbud za njihovo nadaljnje ukrepanje
za ublažitev. Če se taka prizadevanja upoštevajo, se njihov splošni okoljevarstveni
doprinos tem sektorjem ustrezneje odraža, stroškovna učinkovitost
doseganja ciljev za zmanjšanje emisij pa se izboljša. Ker se raba kmetijskih zemljišč,
gozdarstvo in sorodne industrije med državami članicami z vidika
potenciala za emisije v Uniji zelo razlikujejo, enoten pristop politike ne bo
ustrezal vsem. Potreben je prilagojen pristop za obravnavo različnih oblik
rabe zemljišč in gozdarskih praks. Osnovni pogoj za varstvo in okrepitev
zalog ogljika ter stopnjo odvzema je zagotovitev enakih konkurenčnih
pogojev za različne vrste ukrepov v različnih sektorjih v državah
članicah (npr. gospodarjenje s pašniki ali proizvodnja bioenergije) s
točnim in usklajenim obračunavanjem emisij in odvzemov iz sektorja
LULUCF. Sedanje politike ne zadostujejo Čeprav sektor LULUCF še ne prispeva k
cilju zmanjšanja emisij Unije za leto 2020, pa delno prispeva k zavezi
Unije v okviru Kjotskega protokola k UNFCCC, odobrenega z Odločbo
Sveta 2002/358/ES[11],
za obdobje 2008–2012. Vendar imajo obstoječa mednarodna pravila za
obračunavanje, ki vključujejo neobvezne in obvezne prakse, velike
pomanjkljivosti. Najpomembneje je, da je obračunavanje neobvezno za
večino dejavnosti sektorja LULUCF, zlasti za gospodarjenje z gozdovi (kar
predstavlja približno 70 % sektorja) ter za gospodarjenje s polji in
pašniki (kar predstavlja približno 17 % sektorja). Zato je
obračunavanje v državah članicah v tem prvem ciljnem obdobju iz
Kjotskega protokola zelo različno. Dodatna pomanjkljivost je pomanjkanje
spodbud za ublažitev podnebnih sprememb v gozdarstvu. Pri obračunavanju
so potrebne izboljšave, da se v kmetijstvu, gozdarstvu in sorodnih industrijah
ter energetskem sektorju v državah članicah ustvarijo enaki
konkurenčni pogoji z namenom zagotovitve skladnega obravnavanja na
notranjem trgu Unije. Za zanesljivo in usklajeno oceno emisij in odvzemov
v kmetijstvu in gozdarstvu so potrebne naložbe v zmogljivost spremljanja in
poročanja. Pomanjkljivosti so še vedno izrazite, izboljšati pa se morata
tudi točnost in popolnost sporočenih podatkov, zlasti v zvezi s
podatki o kmetijskih zemljiščih. Z izboljšavami na področju
spremljanja in poročanja se bo tako podprlo obračunavanje ter
tudi zagotovil zanesljiv, jasen in prepoznaven kazalnik napredka v kmetijstvu
in gozdarstvu. Pomembna je tudi krepitev sinergij s
širšimi cilji politike. Spodbude za pospeševanje uporabe bioenergije
obstajajo[12],
vendar trenutno ni na voljo skladnega pristopa k ublažitvi podnebnih sprememb v
sektorju LULUCF, ki bi zajemal ukrepe v kmetijstvu, gozdarstvu in sorodnih industrijah.
Ublažitev
podnebnih sprememb bi dejansko lahko imela vse večjo vlogo v skupni
kmetijski politiki (SKP). V politiki Unije za razvoj podeželja po
letu 2013 bi se ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje lahko
reševala z boljšimi spodbudami za sekvestracijo ogljika v kmetijstvu in
gozdarstvu. Hkrati bi se z nekaterimi spodbudami povečale in zavarovale
zaloge ogljika ter ustvarile dodatne koristi za biotsko raznovrstnost in
prilagajanje prek večje zmogljivosti skladiščenja vode in manjše
erozije. Zaradi obveznega obračunavanja s tem povezanih tokov ogljika bi
bil pozitiven prispevek teh ukrepov bolj opazen, hkrati pa bi se zagotovil
njihov celoten prispevek k obvladovanju izzivov podnebnih sprememb. Z
obračunavanjem za sektor LULUCF bi koristi trajnostne bioenergije zaradi
boljšega izražanja povezanih emisij postale bolj jasne, zlasti emisije iz
izgorevanja biomase, ki se trenutno ne obračunavajo. S tem bi se okrepile
spodbude, ki se zagotavljajo na podlagi trajnostnih meril v okviru ciljev v
zvezi z obnovljivo energijo. Sektor LULUCF se vendarle razlikuje od drugih
sektorjev. Odvzemi in emisije toplogrednih plinov v tem sektorju so posledica
sorazmerno počasnih naravnih procesov. Več desetletij lahko traja,
preden se z ukrepi, kot so pogozdovanje, doseže znaten vpliv. Zato je treba
ukrepe za povečanje odvzemov in zmanjšanje emisij v gozdarstvu in
kmetijstvu obravnavati dolgoročno. Poleg tega so emisije in odvzemi
reverzibilni: do reverzibilnosti lahko pride, če na gozd in zemeljsko
površje vplivajo izjemni dogodki, kot so požari, nevihte, suša in škodljivci,
ali zaradi odločitev v zvezi z gospodarjenjem (npr. sečnja ali zasajevanje
dreves). Poleg tega so letna nihanja emisij in odvzemov v gozdovih
velika, pri čemer lahko kot posledica naravnih motenj in sečnje v
nekaterih državah članicah dosegajo do 35 % skupnih letnih emisij. V
takih primerih države članice težko izpolnjujejo letne cilje. Čeprav se emisije in odvzemi iz sektorja
LULUCF sporočajo v okviru UNFCCC in so delno upoštevane v Kjotskem
protokolu, je bil sektor izključen iz podnebnih zavez Unije v okviru
svežnja ukrepov za podnebne spremembe in obnovljivo energijo zaradi ugotovitve
resnih pomanjkljivosti mednarodnih pravil za obračunavanje emisij in odvzemov
iz tega sektorja. Ob določitvi cilja Unije za zmanjšanje emisij se je tudi
pričakovalo, da bo na vrhu o podnebnih spremembah v Københavnu
leta 2009 sklenjen mednarodni sporazum o podnebnih spremembah,
vključno s spremenjenimi pravili za obračunavanje za sektor LULUCF,
ki bi ga Unija potem lahko sprejela. Vendar sporazum na tem vrhu ni bil
sklenjen. Kljub temu je bil na 17. konferenci
pogodbenic UNFCCC, ki je bila tudi sestanek pogodbenic Kjotskega protokola,
decembra 2011 v Durbanu dosežen napredek. V tem okviru so v Sklepu -/CMP.7
določena pravila, opredelitve in načini za obračunavanje v
sektorju LULUCF od drugega ciljnega obdobja iz Kjotskega protokola naprej. Določena
je zlasti obveznost obračunavanja za dejavnosti gospodarjenja z gozdovi,
vključno s pridelanimi lesenimi proizvodi, navedene pa so bile tudi opredelitve
za naravne motnje ter osuševanje in ponovno vzpostavitev mokrišč. Zato je
nadaljnje ukrepanje na ravni Unije nujno, in sicer vzporedno z mednarodnim
procesom. Pravni predlog o obračunavanju emisij in odvzemov iz dejavnosti
v zvezi s sektorjem LULUCF v Uniji mora biti v skladu z odločitvami,
sprejetimi na mednarodni ravni, da se zagotovi ustrezna raven skladnosti;
vendar je hkrati treba Uniji omogočiti, da daje zgled z namenom sklenitve
mednarodnega sporazuma od drugega ciljnega obdobja iz Kjotskega protokola
naprej. Cilj tega predloga je zato postopna
vključitev sektorja LULUCF v podnebno politiko Unije na podlagi
ločenega okvira, ki obravnava posebni profil sektorja, ter zagotavljanja
zanesljivega in usklajenega okvira za obračunavanje. Najpomembneje je, da
se s tem dopolni obračunavanje antropogenih emisij toplogrednih plinov iz
vseh gospodarskih dejavnosti v Uniji. V okviru tega bi se povečala opaznost
sedanjih in novih prizadevanj za ublažitev na področju kmetijstva,
gozdarstva in sorodnih industrij ter zagotovila podlaga za oblikovanje
ustreznih spodbud politike (npr. v SKP in glede na Časovni okvir za
Evropo, gospodarno z viri[13]).
Enotna pravila Unije za obračunavanje bi pomenila tudi enake
konkurenčne pogoje med državami članicami. Zajela bi spremembe
količin zalog ogljika zaradi uporabe doma proizvedene biomase in s tem
dopolnila obračunavanje energije iz biomase na ravni gospodarstva. Tako bi
se okrepila okoljska celovitost podnebne politike Unije. Končno bi to bil
pomemben in potreben korak k stroškovno učinkovitemu prizadevanju za
doseganje ambicioznejših ciljev v zvezi s podnebjem. Zato je pomembno
zagotoviti, da so vzpostavljena trdna in usklajena pravila za sektor ter da se
zagotovi njihov prispevek k obvladovanju izzivov podnebnih sprememb. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z
ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Na začetku leta 2010 je bila v
okviru evropskega programa za podnebne spremembe ustanovljena strokovna skupina
za podnebno politiko za sektor LULUCF. V skupini so sodelovale
različne zainteresirane strani: okoljske nevladne organizacije, poklicna
združenja, strokovnjaki iz javnih uprav in raziskovalci. Cilj te skupine je bil
opredeliti in zagotoviti prispevek k pomembnim vprašanjem, povezanim z
vključitvijo sektorja LULUCF v prizadevanja Unije za ublažitev podnebnih
sprememb. To je prispevalo k opredelitvi področja uporabe in usmerjanju
dela Komisije. Zbirno poročilo z glavnimi ugotovitvami je na voljo
na ustreznih spletnih straneh Komisije[14].
Leta 2010 je bilo izvedeno spletno javno
posvetovanje, da bi se zbrala mnenja o priložnostih in izzivih, povezanih z
vključitvijo sektorja LULUCF v zaveze Unije za zmanjšanje emisij
toplogrednih plinov.[15]
Skupaj je bilo prejetih 153 odgovorov, v katerih je bilo zastopano
stališče zasebnih podjetij, poslovnih organizacij, industrijskih združenj,
posameznikov in zasebnih lastnikov zemljišč, nevladnih organizacij,
akademikov in raziskovalcev ter javnih organov. Ista vprašanja so bila nato
zastavljena pri ločenem posvetovanju z državami članicami, pri
čemer je bilo prejetih 14 odgovorov. Na podlagi podatkov, zbranih med
spletnim javnim posvetovanjem, je mogoče ugotoviti naslednje: ·
večina udeležencev posvetovanja meni, da bi
lahko dejavnosti rabe zemljišč kratkoročno (do leta 2020) in
bolj dolgoročno, tj. od leta 2020 do leta 2050, prispevale k
ublažitvi podnebnih sprememb; ·
večina je odgovorila, da bi moral biti
sektor LULUCF vključen v cilje Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij
toplogrednih plinov za leto 2020, pri čemer bi večina podprla
vključitev sektorja le, če bi Unija sprejela ambicioznejšo zavezo; ·
večina sodelujočih v posvetovanju je dala
prednost ločenemu okviru za obračunavanje za sektor LULUCF pred
vključitvijo v sistem EU za trgovanje z emisijami ali odločbo o
porazdelitvi prizadevanj; ·
večina sodelujočih se je strinjala tudi,
da sta potrebni večja uskladitev in standardizacija pri poročanju in
spremljanju v Uniji; ·
velika večina sodelujočih je menila, da
obstoječe politike Unije in nacionalne politike niso zadostne, da bi
dejavnosti rabe zemljišč lahko prispevale k ublažitvi podnebnih sprememb. Celotni rezultati spletnega javnega
posvetovanja in posvetovanja z državami članicami so na voljo na ustreznih
spletnih straneh Komisije.[16] Poleg tega je Komisija
28. januarja 2011 v Bruslju organizirala tudi srečanje
zainteresiranih strani. Razprav v okviru tega srečanja se je udeležilo
približno 75 predstavnikov držav članic, poklicnih združenj,
okoljskih nevladnih organizacij in raziskovalnih inštitutov. Zapisnik je prav
tako objavljen na ustreznih spletnih straneh Komisije.[17] Ocena učinka V okviru ocene učinka so bila
preučena tri ključna vprašanja, ki jih je treba obravnavati pri
oceni, na kakšen način bi bilo treba vključiti LULUCF v zaveze Unije
za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in sicer: ·
kako zagotoviti trdna pravila za obračunavanje
emisij in odvzemov; ·
kako vzpostaviti zanesljivo spremljanje in
poročanje; ·
kako vzpostaviti ustrezen politični okvir za
vključitev zadevnega sektorja v zaveze Unije v zvezi s podnebnimi
spremembami. Na podlagi političnega okvira za
vključitev zadevnega sektorja v zaveze Unije, ki jih zdaj urejata
odločba o porazdelitvi prizadevanj in sistem EU za trgovanje z emisijami,
so bile v okviru ocene učinka obravnavane tri možnosti za vključitev
sektorja LULUCF, in sicer kot del odločbe o porazdelitvi prizadevanj, kot
ločen okvir ali z odložitvijo vključitve v celoti. Pri vsaki možnosti
sta bili obravnavani vprašanji obračunavanja in spremljanja. Podrobno so
bili preučeni morebitni socialni in gospodarski učinki ter vplivi na
okolje. Na podlagi ocene
učinka je bilo ugotovljeno, da obstajajo dobri razlogi za vključitev
sektorja LULUCF v zaveze EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in sicer
izboljšanje skladnosti politike, okoljske celovitosti in gospodarske
učinkovitosti. Vendar bo to mogoče uresničiti le, če bo
vzpostavljen ustrezni okvir politike za LULUCF. Zaradi velike spremenljivosti
emisij in odvzemov v gozdovih so letni cilji zmanjšanja emisij, ki veljajo za
druge sektorje, neprimerni. Poleg tega se sektor LULUCF od večine drugih
sektorjev razlikuje po tem, da začnejo ukrepi za ublažitev učinkovati
šele po dolgem pripravljalnem obdobju. Glede na to je ocena učinka
pokazala, da bi bila najprimernejša možnost vzpostavitev ločenega
pravnega okvira za sektor LULUCF. Kar zadeva obračunavanje, so bile
kot primerne možnosti opredeljene tiste, ki vključujejo obvezno
obračunavanje emisij in odvzemov iz dejavnosti gozdarstva in kmetijstva
ter enakovredno obravnavajo vse ukrepe za ublažitev, ne glede na to, ali so
sprejeti v sektorju gozdarstva, kmetijstva, sorodnih industrijah ali v
energetskem sektorju. To je stroškovno učinkoviteje in zagotavlja enake
konkurenčne pogoje za države članice in različne sektorje na
notranjem trgu Unije. Poleg tega bo vzpostavljen okvir za zagotavljanje spodbud
za ukrepe za ublažitev, ki jih sprejmejo kmetje, gozdarji in sorodni akterji,
in sicer z zagotavljanjem prepoznavnosti in ustreznega upoštevanja teh ukrepov.
Z obsežno vključitvijo emisij in odvzemov bo tako zagotovljeno tudi
upoštevanje morebitne reverzibilnosti v sistemu obračunavanja. Kljub temu
se ukrepov za ublažitev ne sme ustaviti. Pripravili bi se lahko nacionalni
akcijski načrti, da bi zagotovili strategijo in napoved za sektor LULUCF.
To bi bil vmesni korak k popolni vključitvi sektorja v sedanje politike.
Poleg tega je bilo na podlagi ocene učinka ugotovljeno tudi, da je treba
izboljšati spremljanje in poročanje, da se zagotovi podpora okviru
obračunavanja in kazalnikom za spremljanje napredka v kmetijstvu in
gozdarstvu. Komisija predlaga, da se to doseže prek ločenega okvira, tj. s
spremembo odločbe o mehanizmu za spremljanje. Zaradi primerljivosti in
stroškovne učinkovitosti bi se lahko bolje izkoristili instrumenti
spremljanja v Uniji, kot sta LUCAS in CORINE. Celotni rezultati so predstavljeni v oceni
učinka, ki je priložena temu predlogu. Povzetek predloga Glavni cilj tega
sklepa je vzpostaviti zanesljiva in celovita pravila za obračunavanje za
sektor LULUCF ter omogočanje prihodnjega razvoja politike, da bi bil
sektor LULUCF v celoti vključen v zaveze Unije za zmanjšanje emisij
toplogrednih plinov, ko bodo pogoji ustrezni. V zvezi s tem ta sklep
določa okvir za: ·
obvezno obračunavanje za države članice v
zvezi z emisijami toplogrednih plinov po virih in odvzemi po ponorih,
povezanimi s kmetijskimi in gozdarskimi dejavnostmi v sektorju LULUCF, in
prostovoljno obračunavanje za obnovo vegetacije ter osuševanje in ponovno vzpostavitev
mokrišč; ·
splošna pravila za obračunavanje, ki jih je
treba uporabljati; ·
posebna pravila za obračunavanje pogozdovanja,
ponovnega pogozdovanja, krčenja gozdov, gospodarjenja z gozdovi, sprememb
v zalogi pridelanih lesenih proizvodov, gospodarjenja s polji, gospodarjenja s
pašniki, obnove vegetacije ter osuševanja in ponovne vzpostavitve mokrišč; ·
posebna pravila za obračunavanje naravnih
motenj; ·
sprejetje akcijskih načrtov za LULUCF v
državah članicah, da bi se omejile ali zmanjšale emisije po virih ter
ohranili ali povečali odvzemi po ponorih, povezani z dejavnostmi LULUCF,
in za oceno teh načrtov s strani Komisije; ·
pooblastilo Komisije za posodobitev opredelitev iz
člena 2 glede na spremembe opredelitev, ki jih sprejmejo organi
UNFCCC, Kjotskega protokola ali drugih večstranskih sporazumov v zvezi s
podnebnimi spremembami, ki jih je sprejela Unija, za spremembo Priloge I,
da se dodajo obračunska obdobja ter zagotovi skladnost med temi
obračunskimi obdobji in ustreznimi obdobji, ki veljajo za zaveze Unije v
zvezi z zmanjšanjem emisij v drugih sektorjih, za spremembo Priloge II s
posodobljenimi referenčnimi ravnmi v skladu s predlaganimi
referenčnimi ravnmi, ki jih predložijo države članice v skladu s
členom 6 ob upoštevanju popravkov v skladu s tem sklepom, za
spremembo informacij iz Priloge III glede na znanstveni napredek in za
spremembo pogojev v zvezi s pravili za obračunavanje naravnih motenj iz
člena 9(2) glede na znanstveni napredek, ali za upoštevanje sprememb
aktov, ki jih sprejmejo organi UNFCCC ali Kjotskega protokola. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga Pravna podlaga zakonodajnega predloga je
člen 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Cilj predloga, tj.
boj proti podnebnim spremembam, je zakonit cilj s področja uporabe
člena 191(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Cilj zakonodajnega
predloga je omogočiti, da bodo države članice natančno in
dosledno obračunavale emisije po virih in odvzeme po ponorih v zvezi z
LULUCF, ter s tem izboljšati razpoložljivost informacij za oblikovanje politik
in odločanje na področju zavez Unije v zvezi s podnebnimi spremembami
ter zagotoviti spodbude za prizadevanja za ublažitev. Tega cilja ni mogoče
doseči s sredstvi, ki bi bila manj omejevalna od zakonodajnega predloga. Načelo subsidiarnosti Ukrepi Unije so upravičeni, če se
upošteva načelo subsidiarnosti. (a)
Nadnacionalna narava problema (preskus nujnosti) Podnebne spremembe so čezmejno vprašanje,
v zvezi s katerim je potrebno skupno ukrepanje držav članic. Le z
nacionalnimi ukrepi ne bi bilo mogoče izpolniti skupnih ciljev za
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, določenih na ravni Unije; poleg
tega ne bi bilo mogoče izpolniti ciljev in mednarodno dogovorjenih zavez.
Zato mora Unija oblikovati pravni okvir, ki bo omogočil usklajeno
obračunavanje za sektor LULUCF, kadar je to mogoče, da se poveča
njegov prispevek k zavezam Unije v zvezi s podnebnimi spremembami. (b)
Preskus učinkovitosti (dodana vrednost) Ukrepanje na ravni Unije bi imelo zaradi svoje
učinkovitosti jasne koristi v primerjavi z ukrepanjem na ravni držav
članic. Ker so splošne zaveze glede podnebnih sprememb sprejete na ravni
Unije, je prav tako učinkoviteje, da se potrebna pravila za
obračunavanje oblikujejo na ravni Unije. Poleg tega so za odpravo
ugotovljenih težav, kot je potreba po natančnih in skladnih metodologijah
za obračunavanje različnih dejavnosti LULUCF, potrebna skupna pravila
v vseh državah članicah. To se lahko zagotovi le na ravni Unije. S tem pravnim okvirom se bo zagotovila
učinkovitost z uporabo usklajenega in zanesljivega obračunavanja in
akcijskih načrtov za LULUCF ter z omogočanjem natančnejše ocene
in vrednotenja napredka v državah članicah. Tako se bo zagotovila skladnost
podnebne politike Unije, dodatno izboljšala okoljska celovitost zavez Unije v
zvezi s podnebnimi spremembami in povečala gospodarska učinkovitost
podnebne politike Unije. Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom
sorazmernosti iz spodaj navedenih razlogov. Predlog ne presega tistega, kar je potrebno za
doseganje ciljev izboljšanja kakovosti podatkov o podnebnih spremembah ter
izpolnjevanja zavez in zahtev mednarodne skupnosti in Unije. Predlog je sorazmeren s splošnim ciljem Unije,
tj. doseganje njenih ciljev iz svežnja ukrepov za podnebne spremembe in
obnovljivo energijo, Kjotskega protokola, Københavnskega dogovora ter
sklepov 1/CP.16, 1/CMP.6 in 2/CMP.6 („sporazum iz Cancúna“). Predlog določa izvajanje pravil za
obračunavanje, ki so podobna pravilom, ki se obravnavajo in uporabljajo na
mednarodni ravni, zlasti v zvezi s Sklepom -/CMP.7, vendar pa so trdnejša
in celovitejša. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Kot je podrobno opisano v oceni finančnih
posledic, ki je priložena temu sklepu, se bo sklep izvajal z uporabo
obstoječega proračuna in ne bo vplival na večletni finančni
okvir. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Predlog vključuje določbo, v skladu
s katero bo Komisija pregledala pravila za obračunavanje iz tega sklepa
najpozneje v enem letu po koncu prvega obračunskega obdobja. 2012/0042 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o pravilih za obračunavanje emisij in
odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo
zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih
načrtih o takšnih emisijah in odvzemih EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE
UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega
ekonomsko-socialnega odbora[18], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[19], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Sektor rabe zemljišč, spremembe rabe
zemljišč in gozdarstva (v nadaljnjem besedilu: LULUCF) v Uniji je neto
ponor, s katerim se iz ozračja odvzemajo toplogredni plini, katerih
količina je enaka znatnemu deležu skupnih emisij Unije. Tako nastajajo
antropogene emisije in odvzemi toplogrednih plinov zaradi sprememb
količine ogljika, shranjenega v rastlinstvu in tleh. Emisije in odvzemi
toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih v sektorju LULUCF, se ne
upoštevajo pri ciljih Unije za 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih
plinov do leta 2020 v skladu z Odločbo št. 406/2009/ES Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav
članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020
izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov[20], ter Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne
13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do
emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive
Sveta 96/61/ES[21], čeprav delno prispevajo k cilju Unije v zvezi s količinskim
omejevanjem in zmanjševanjem emisij v skladu s členom 3(3) Kjotskega
protokola (v nadaljnjem besedilu: Kjotski protokol) k Okvirni konvenciji
Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: UNFCCC),
odobrenega z Odločbo Sveta 2002/358/ES[22]. (2)
Člen 9 Odločbe št. 406/2009/ES
določa, da bo Komisija ocenila načine za vključitev emisij in odvzemov,
ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spreminjanjem
rabe zemljišč in gozdarstvom, v obveznosti Unije za zmanjšanje emisij
toplogrednih plinov, s čimer se bodo zagotovili trajnost in okoljska
celovitost sektorja ter natančno spremljanje in obračunavanje
ustreznih emisij in odvzemov. Zato je treba v tem sklepu najprej določiti
pravila za obračunavanje, ki se bodo uporabljala za emisije in odvzeme
toplogrednih plinov v sektorju LULUCF. Da bi se medtem zagotovilo ohranjanje in
povečevanje zalog ogljika, je treba zagotoviti tudi, da bodo države
članice sprejele akcijske načrte za LULUCF, v katerih bodo
določeni ukrepi za omejitev ali zmanjšanje emisij ter za ohranitev ali
povečanje odvzemov v sektorju LULUCF. (3)
Na 17. konferenci pogodbenic UNFCCC v Durbanu
decembra 2011 je bil sprejet Sklep -/CMP.7 konference pogodbenic kot
sestanka pogodbenic Kjotskega protokola („Sklep -/CMP.7“). Navedeni sklep
določa pravila za obračunavanje v sektorju LULUCF od drugega ciljnega
obdobja iz Kjotskega protokola naprej. Ta sklep mora biti skladen z navedenim
sklepom, da se bo zagotovila ustrezna raven skladnosti med notranjimi pravili
in metodologijami Unije, dogovorjenimi z UNFCCC. V tem sklepu je treba
upoštevati tudi posebnosti sektorja LULUCF v Uniji. (4)
Pri pravilih za obračunavanje v sektorju
LULUCF je treba upoštevati prizadevanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju za
večji prispevek sprememb pri uporabi zemeljskih virov k zmanjšanju emisij.
Ta sklep mora določati pravila za obračunavanje, ki se bodo obvezno
uporabljala za gozdarske dejavnosti pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja,
krčenja gozdov in gospodarjenja z gozdovi ter za kmetijske dejavnosti
gospodarjenja s pašniki in polji. Določati mora tudi pravila za
obračunavanje, ki se bodo neobvezno uporabljala za dejavnosti obnove
vegetacije ter osuševanja in ponovne vzpostavitve mokrišč. (5)
Za zagotovitev okoljske celovitosti pravil za
obračunavanje, ki se uporabljajo za sektor LULUCF v Uniji, morajo ta
pravila temeljiti na načelih obračunavanja iz sklepov -/CMP.7 in
16/CMP.1 konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola. (6)
V pravilih za obračunavanje je treba
natančno upoštevati spremembe emisij in odvzemov, ki jih povzroči
človek. V zvezi s tem mora ta sklep določati uporabo posebnih metodologij
za različne dejavnosti LULUCF. Emisije in odvzemi, povezani s
pogozdovanjem, ponovnim pogozdovanjem in krčenjem gozdov, so neposredno
posledica človeških posegov in jih je zato treba v celoti upoštevati. Ker
vsi emisije in odvzemi, povezani z gospodarjenjem z gozdom, niso antropogeni,
morajo zadevna pravila za obračunavanje vseeno določati uporabo
referenčnih ravni, da se izključijo učinki naravnih
značilnosti in značilnosti, specifičnih za posamezno državo.
Referenčne ravni so ocene letnih neto emisij ali odvzemov, ki nastanejo
pri gospodarjenju z gozdovi na ozemlju države članice v letih,
vključenih v obdobje obračunavanja, ter morajo biti določene
pregledno v skladu s Sklepom -/CMP.7. Te ravni je treba posodabljati, da
se upoštevajo izboljšave metodologij ali podatkov, ki so na voljo v državah
članicah. Pravila za obračunavanje morajo določati zgornjo
omejitev za neto emisije in odvzeme toplogrednih plinov pri gospodarjenju z
gozdovi, ki jih je mogoče upoštevati v obračunih, glede na osnovne
negotovosti pri projekcijah, na katerih temeljijo referenčne ravni. (7)
S pravili za obračunavanje je treba
zagotoviti, da države članice v obračunih ustrezno upoštevajo
čas nastanka emisij toplogrednih plinov iz pridelanega lesa, da se
zagotovijo spodbude za uporabo pridelanih lesenih proizvodov z dolgim
življenjskim ciklom. Funkcija razgradnje prve stopnje, ki se uporablja za
emisije iz pridelanih lesenih proizvodov, mora zato ustrezati
enačbi 12.1 iz smernic za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz
leta 2006, ki jih je objavil Medvladni forum za spremembo podnebja (IPCC),
ustrezne privzete vrednosti razpolovnega časa pa morajo temeljiti na
preglednici 3a.1.3 smernic IPCC za dobro prakso pri rabi zemljišč,
spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu iz leta 2003. (8)
Ker so medletna nihanja emisij in odvzemov
toplogrednih plinov, ki nastanejo pri kmetijskih dejavnostih, veliko manjša od
nihanj, povezanih z gozdarskimi dejavnostmi, morajo države članice
obračunati emisije in odvzeme toplogrednih plinov zaradi dejavnosti gospodarjenja
s polji in pašniki glede na svoje izhodiščno leto, v skladu s svojim
pregledanim prvotnim poročilom o podatkih o emisijah izhodiščnega
leta, ki je bilo predloženo UNFCCC v skladu s Sklepom 13/CMP.1 konference
pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola („Sklep 13/CMP.1“).
(9)
Naravne motnje, kot so požari v naravi, napadi
žuželk in bolezni, izredni vremenski pojavi in geološke motnje, lahko
povzročijo začasne emisije ali odvzeme toplogrednih plinov v sektorju
LULUCF oziroma lahko povzročijo reverzibilnost predhodnih odvzemov. Ker je
lahko ta reverzibilnost posledica odločitev v zvezi z gospodarjenjem, kot
so odločitve o sečnji ali zasajevanju dreves, je treba s tem sklepom
zagotoviti, da se bo reverzibilnost odvzemov, ki jo povzroči človek,
vedno natančno upoštevala v obračunih za sektor LULUCF. Poleg tega je
treba s tem sklepom državam članicam dati omejeno možnost, da iz svojih
obračunov za sektor LULUCF izključijo emisije zaradi motenj, na
katere ne morejo vplivati. Vendar način, na katerega države članice
uporabljajo te določbe, ne sme povzročiti neupravičenega
premajhnega obračunavanja. (10)
Pravila o poročanju v zvezi z emisijami
toplogrednih plinov in sporočanju drugih informacij v zvezi s podnebnimi
spremembami, vključno z informacijami o sektorju LULUCF, spadajo na
področje uporabe Uredbe (EU) št. …/… [Predlog Komisije za Uredbo
Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih
plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v
zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije (COM/2011/0789 final
– 2011/0372 (COD))], zato ne spadajo v področje uporabe tega sklepa. (11)
Zaradi medletnih nihanj emisij in odvzemov pogoste
potrebe po ponovnem izračunu nekaterih sporočenih podatkov in dolgega
obdobja, potrebnega za to, da spremenjene prakse gospodarjenja v kmetijstvu in
gozdarstvu vplivajo na količino ogljika, shranjenega v rastlinah in tleh,
bi bili obračuni v sektorju LULUCF netočni in nezanesljivi, če
bi se pripravili na letni ravni. Zato mora ta sklep določati daljša in
primernejša obdobja obračunavanja. (12)
Akcijski načrti držav članic za LULUCF
morajo določati ukrepe za omejitev ali zmanjšanje emisij in ohranitev ali
povečanje odvzemov iz sektorja LULUCF. Vsak akcijski načrt za LULUCF
mora vsebovati nekatere informacije, kot so določene v tem sklepu. Poleg
tega mora biti za spodbujanje najboljše prakse okvirni seznam ukrepov, ki so
prav tako lahko vključeni v te načrte, določen v Prilogi k temu
sklepu. Komisija mora redno ocenjevati vsebino in izvajanje akcijskih
načrtov držav članic za LULUCF in po potrebi zagotoviti
priporočila za spodbujanje ukrepanja držav članic. (13)
Na Komisijo je treba prenesti pooblastilo za
sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske
unije za posodobitev opredelitev iz člena 2 glede na spremembe
opredelitev, ki jih sprejmejo organi UNFCCC, Kjotskega protokola ali drugih
večstranskih sporazumov v zvezi s podnebnimi spremembami, ki jih je
sprejela Unija, za spremembo Priloge I, tako da se dodajo obračunska
obdobja ter zagotovi skladnost med temi obračunskimi obdobji in ustreznimi
obdobji, ki veljajo za zaveze Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij v drugih
sektorjih, za spremembo Priloge II s posodobljenimi referenčnimi
ravnmi v skladu s predlaganimi referenčnimi ravnmi, ki jih predložijo
države članice v skladu s členom 6 ob upoštevanju popravkov v
skladu s tem sklepom, za spremembo informacij iz Priloge III glede na
znanstveni napredek in za spremembo pogojev v zvezi s pravili za
obračunavanje naravnih motenj iz člena 9(2) glede na znanstveni
napredek, ali za upoštevanje sprememb aktov, ki jih sprejmejo organi UNFCCC ali
Kjotskega protokola. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno
posvetuje, tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju
delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje
ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (14)
Ker države članice ciljev predlaganega ukrepa
zaradi njihove narave same ne morejo zadovoljivo doseči, ampak jih je
mogoče zaradi obsega in učinkov ukrepanja lažje doseči na ravni
Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz
člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom
sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je
potrebno za doseganje navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Vsebina
in področje uporabe Ta sklep določa pravila za
obračunavanje, ki se uporabljajo za emisije in odvzeme, ki nastanejo pri
dejavnostih rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva.
Določa tudi, da morajo države članice sprejeti akcijske načrte
za LULUCF, da bi se omejile ali zmanjšale emisije in ohranili ali povečali
odvzemi, ter predvideva oceno teh načrtov s strani Komisije. Člen 2 Opredelitev
pojmov 1.
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve
pojmov: (a)
„emisije“ pomenijo antropogene emisije toplogrednih
plinov po virih; (b)
„odvzemi“ pomenijo antropogene odvzeme toplogrednih
plinov po ponorih; (c)
„pogozdovanje“ pomeni neposredno človeško
povzročeno spremembo zemljišča, ki ni bilo gozd vsaj 50 let, v
gozd z zasajevanjem, sejanjem in/ali spodbujanjem naravnih virov semen, ki ga
povzroči človek, če je bila ta sprememba izvedena po
1. januarju 1990; (d)
„ponovno pogozdovanje“ pomeni vsako neposredno
človeško povzročeno spremembo zemljišča, ki ni gozd, v gozd z
zasajevanjem, sejanjem in/ali spodbujanjem naravnih virov semen, ki ga
povzroči človek, na zemljišču, ki je bilo poraščeno z
gozdom, vendar je bilo spremenjeno v zemljišče brez gozda, če je bila
ta sprememba izvedena po 1. januarju 1990; (e)
„krčenje gozdov“ pomeni človeško
povzročeno spremembo gozda v zemljišče, ki ni gozd, če je bila
ta sprememba izvedena po 1. januarju 1990; (f)
„gospodarjenje z gozdovi“ pomeni vsako dejavnost,
ki izhaja iz sistema praks, ki se uporablja za gozdove in je namenjen
izboljšanju katere koli ekološke, gospodarske ali socialne funkcije gozda; (g)
„gospodarjenje s polji“ pomeni vsako dejavnost, ki
izhaja iz sistema praks, ki se uporabljajo za zemljišče, na katerem se
gojijo kmetijske poljščine, in za zemljišče, ki je prepuščeno
naravnemu razvoju ali se začasno ne uporablja za pridelavo poljščin; (h)
„gospodarjenje s pašniki“ pomeni vsako dejavnost,
ki izhaja iz sistema praks, ki se uporablja za zemljišče, ki se uporablja
za živinorejo in je namenjeno nadziranju ali vplivanju na količino in
vrsto gojenih rastlin in vzrejenih živali; (i)
„obnova vegetacije“ pomeni vsako dejavnost, ki jo
neposredno povzroči človek in je namenjena povečanju zalog
ogljika na katerem koli zemljišču, velikemu najmanj 0,05 hektara, z
razširjanjem rastlinstva, če ta dejavnost ne pomeni pogozdovanja ali
ponovnega pogozdovanja; (j)
„zaloge ogljika“ pomenijo količino ogljika,
shranjenega v skladiščih ogljika, izraženo v milijonih ton; (k)
„osuševanje in ponovna vzpostavitev mokrišč“
pomeni vsako dejavnost, ki izhaja iz sistema za osuševanje ali ponovno vzpostavitev
mokrišč na zemljišču, ki je veliko vsaj 1 hektar in
vključuje organska tla, če zadevna dejavnost ne pomeni katere koli
druge dejavnosti iz člena 3(1) ter če je osuševanje nižanje
podtalne vode, ki ga neposredno povzroči človek, in je ponovna vzpostavitev
mokrišč delna ali popolna izravnava osuševanja, ki jo neposredno
povzroči človek; (l)
„vir“ pomeni kateri koli proces, dejavnost ali
mehanizem, pri katerem se v ozračje izpuščajo toplogredni plini,
aerosoli ali predhodniki toplogrednih plinov; (m)
„ponor“ pomeni kateri koli proces, dejavnost ali
mehanizem, s katerim se iz ozračja odvzamejo toplogredni plini, aerosoli
ali predhodniki toplogrednih plinov; (n)
„skladišče ogljika“ pomeni celoto ali del biogeokemične
značilnosti ali sistema na ozemlju države članice, na katerem je
shranjen ogljik, kateri koli predhodnik toplogrednih plinov, ki vsebuje ogljik,
ali kateri koli toplogredni plin, ki vsebuje ogljik; (o)
„predhodnik toplogrednega plina“ pomeni kemično
spojino, ki se je vključena v kemijske reakcije, pri katerih nastaja
kateri koli toplogredni plin iz člena 3(2); (p)
„pridelani leseni proizvod“ pomeni vse proizvode
pri sečnji dreves, vključno z lesenim materialom in lubjem, ki so
odstranjeni s kraja sečnje dreves; (q)
„gozd“ pomeni zemljišče s površino vsaj 0,5 hektara
in zastrtostjo z drevjem ali enakovredno stopnjo poraščenosti nad
10 %, pri čemer drevesa na območju rasti v času zrelosti
dosežejo višino vsaj 5 metrov, vključno s skupinami mladih naravno
rastočih dreves ali nasadi, ki še niso dosegli 10-odstotne zastrtosti
drevja ali enakovredne stopnje poraščenosti ali višine dreves vsaj
5 metrov, vključno s katerim koli območjem, ki je običajno
del gozda, vendar na njem začasno ni dreves zaradi človeških posegov,
kot je sečnja, ali zaradi naravnih vzrokov, vendar za katerega se lahko
pričakuje, da bo ponovno pogozdeno; (r)
„zastrtost z drevjem“ pomeni delež določenega
območja, ki je prekrito z drevesnimi krošnjami, izraženo v odstotkih; (s)
„stopnja poraščenosti“ pomeni gostoto
nepodrtih in rastočih dreves na gozdnem zemljišču, izmerjeno v skladu
z metodologijo, ki jo določi država članica; (t)
„naravna motnja“ pomeni kateri koli neantropogen
dogodek ali okoliščino, ki povzroči znatne emisije v gozdovih ali
kmetijskih tleh in na pojav katere zadevna država članica ne more
vplivati, če ta država članica tudi po pojavu dogodka ali
okoliščine objektivno ne more znatno omejiti vpliva tega dogodka ali
okoliščine na emisije; (u)
„vrednost pri polovici življenjske dobe“ pomeni
število let, potrebnih za zmanjšanje vsebnosti ogljika v lesenem proizvodu za
polovico njegove prvotne količine; (v)
„metoda takojšnje oksidacije“ pomeni metodo
obračunavanja, pri kateri se predvideva, da se celotna količina
ogljika, shranjenega v pridelanih lesenih proizvodih, izpusti v ozračje,
ko država članica te proizvode vključi v svoje obračune v skladu
s tem sklepom; (w)
„nujna sečnja“ pomeni dejavnost, ki
vključuje pridobivanje lesa, ki je poškodovano zaradi naravnih motenj in
se še vedno lahko vsaj delno uporabi. 2.
Komisija je v skladu s členom 12
pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da spremeni opredelitve iz
odstavka 1 tega člena zaradi posodobitev teh opredelitev glede na
spremembe opredelitev, ki jih sprejmejo organi UNFCCC, Kjotskega protokola ali
drugih večstranskih sporazumov v zvezi s podnebnimi spremembami, ki jih
sprejme Unija. Člen 3 Obveznost
priprave in vodenja obračunov za LULUCF 1.
Države članice za vsako obračunsko
obdobje iz Priloge I pripravijo in vodijo obračune, v katerih se
natančno upoštevajo vse emisije in vsi odvzemi zaradi dejavnosti na
njihovem ozemlju, ki spadajo v naslednje kategorije dejavnosti: (a)
pogozdovanje; (b)
ponovno pogozdovanje; (c)
krčenje gozdov; (d)
gospodarjenje z gozdovi; (e)
gospodarjenje s polji; (f)
gospodarjenje s pašniki. Države članice lahko prav tako pripravijo in
vodijo obračune, v katerih se natančno upoštevajo emisije in odvzemi,
ki nastanejo pri obnovi vegetacije ter osuševanju in ponovni vzpostavitvi
mokrišč. 2.
Obračuni iz odstavka 1 zajemajo emisije
in odvzeme naslednjih toplogrednih plinov: (a)
ogljikovega dioksida (CO2); (b)
metana (CH4); (c)
dušikovega oksida (N2O). 3.
Države članice v obračune vključijo
posamezno dejavnost iz odstavka 1 od začetka izvajanja dejavnosti ali
od 1. januarja 2013, kar koli je pozneje. Člen 4 Splošna
pravila za obračunavanje 1.
Države članice v svojih obračunih iz
člena 3(1) vire označijo s pozitivnim znakom (+), ponore pa z
negativnim znakom (–). 2.
Emisije in odvzemi zaradi katere koli dejavnosti,
ki spada v eno ali več kategorij dejavnosti iz člena 3(1), se
obračunajo le pod eno kategorijo. 3.
Države članice na podlagi preglednih in
preverljivih podatkov določijo zemljišča, na katerih se izvaja
dejavnost, ki spada v kategorijo iz člena 3(1). Države članice
zagotovijo, da so vsa ta zemljišča natančno opredeljena v
obračunu za zadevno kategorijo. 4.
Države članice v svoje obračune iz
člena 3(1) vključijo vsako spremembo zalog ogljika pri
naslednjih skladiščih ogljika: (a)
nadzemni biomasi; (b)
podzemni biomasi; (c)
stelji; (d)
odmrlem lesu; (e)
organskem ogljiku v tleh; (f)
pridelanih lesenih proizvodih. Vendar se lahko države članice odločijo,
da v obračune ne vključijo sprememb zalog ogljika za skladišča
ogljika iz točk (a) do (e) prvega pododstavka, kadar skladišče
ogljika ni ponor, ki se zmanjšuje, ali vir. Države članice upoštevajo, da
skladišče ogljika ni ponor, ki se zmanjšuje, ali vir samo takrat, kadar je
to dokazano s preglednimi in preverljivimi podatki. 5.
Države članice dopolnijo obračune iz
člena 3(1) konec vsakega obračunskega obdobja iz Priloge I
z določitvijo skupnih emisij in odvzemov, vključenih v te
obračune med zadevnim obračunskim obdobjem. 6.
Države članice vodijo celovito in
natančno evidenco vseh metodologij in podatkov, ki so bili uporabljeni za
izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega sklepa. 7.
Komisija je v skladu s členom 12
pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se spremeni
Priloga I, da se dodajo obračunska obdobja ter zagotovi skladnost med
temi obračunskimi obdobji in zadevnimi obdobji, ki se uporabljajo za
zaveze Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij v drugih sektorjih. Člen 5 Pravila za obračunavanje pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja in
krčenja gozdov 1.
Države članice v obračunih v zvezi s
ponovnim pogozdovanjem upoštevajo le emisije in odvzeme iz dejavnosti, ki se
izvajajo na zemljiščih, ki 1. januarja 1990 niso bila gozdna
zemljišča. 2.
Če države članice v obračunih
upoštevajo neto spremembe emisij in odvzemov ogljikovega dioksida (CO2)
zaradi dejavnosti pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja in krčenja gozdov,
takšne neto spremembe pomenijo skupne odvzeme in emisije za leta v posameznem
obračunskem obdobju iz Priloge I, ki se na podlagi preglednih in
preverljivih podatkov izračunajo s seštetjem zalog ogljika na dan
31. decembra zadevnega leta v posameznih letih zadevnega obračunskega
obdobja, od česar se odštejejo zaloge ogljika na dan 1. januarja
istega leta. 3.
Če države članice v obračunih
upoštevajo emisije metana (CH4) in dušikovega oksida (N2O)
zaradi dejavnosti pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja in krčenja gozdov,
takšne emisije pomenijo skupne emisije za leta v posameznem obračunskem
obdobju iz Priloge I, ki se na podlagi preglednih in preverljivih podatkov
izračunajo s seštetjem emisij v posameznih letih zadevnega
obračunskega obdobja. 4.
Države članice še naprej pripravljajo in
vodijo obračune, v katerih se upoštevajo emisije in odvzemi, ki nastanejo
v zvezi z zemljiščem, ki je bilo v obračunih v skladu s
členom 4(3) opredeljeno kot zemljišče, na katerem se izvajajo
dejavnosti pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja in krčenja gozdov, tudi
če se takšne dejavnosti na tem zemljišču ne izvajajo več. 5.
Države članice pri izračunih za
določanje, ali se v določenem gozdu izvajajo dejavnosti pogozdovanja,
ponovnega pogozdovanja in krčenja gozdov, uporabljajo enako prostorno
enoto za ocenjevanje. Člen 6 Pravila za obračunavanje gospodarjenja z gozdovi 1.
Države članice v obračunih v zvezi z
gospodarjenjem z gozdovi upoštevajo emisije in odvzeme zaradi takšnih dejavnosti,
pri čemer se te izračunajo kot emisije in odvzemi v posameznem
obračunskem obdobju iz Priloge I, od katerih se odšteje vrednost,
izračunana s pomnožitvijo števila let v zadevnem obračunskem obdobju
z njihovo referenčno stopnjo iz Priloge II. 2.
Če je rezultat izračuna iz
odstavka 1 za obračunsko obdobje negativen, države članice v
obračunih za gospodarjenje z gozdovi upoštevajo skupne emisije in odvzeme,
ki ne presegajo 3,5 % emisij držav članic v izhodiščnem letu,
kot so bile predložene UNFCCC v pregledanem prvotnem poročilu zadevne
države članice o podatkih o emisijah v izhodiščnem letu v skladu s
Prilogo k Sklepu 13/CMP.1, pri čemer se izključijo emisije in odvzemi
iz dejavnosti iz člena 3(1), to število pa se pomnoži s številom let
v zadevnem obračunskem obdobju. 3.
Države članice zagotovijo, da so metode
izračuna, ki jih uporabljajo v zvezi z obračuni za dejavnosti
gospodarjenja z gozdovi, skladne z metodami izračuna, uporabljenimi za
izračun njihovih referenčnih ravni iz Priloge II v zvezi z
naslednjimi vidiki: (a)
skladišči ogljika in toplogrednimi plini; (b)
območjem gospodarjenja z gozdovi; (c)
pridelanimi lesenimi proizvodi; (d)
naravnimi motnjami. 4.
Države članice najpozneje eno leto pred koncem
posameznega obračunskega obdobja sporočijo Komisiji predlagane
spremenjene referenčne ravni za naslednje obračunsko obdobje v skladu
z metodologijo iz Sklepa -/CMP.7, uporabljeno za izračun referenčnih
ravni iz navedenega sklepa. 5.
Če se spremenijo ustrezne določbe
Sklepa -/CMP.7, države članice sporočijo Komisiji predlagane spremenjene
referenčne ravni, pri katerih se upoštevajo te spremembe, najpozneje šest
mesecev po sprejetju teh sprememb. 6.
Če so na voljo boljše metodologije, ki državam
članicam omogočajo, da veliko bolj natančno izračunajo
referenčne ravni, ali če se znatno izboljša kakovost podatkov, ki so
na voljo državi članici, zadevna država članica takoj sporoči
Komisiji predlagane spremenjene referenčne ravni, pri katerih se
upoštevajo te spremembe. 7.
Za namene iz odstavkov 4, 5 in 6 države
članice navedejo količino letnih emisij, ki so nastale zaradi
naravnih motenj in ki so bile vključene v njihove predlagane in revidirane
referenčne stopnje, ter način, na katerega so to količino
ocenile. 8.
Komisija preveri točnost predlaganih
spremenjenih referenčnih ravni. 9.
Komisija je v skladu s členom 12
pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da po potrebi posodobi
referenčne ravni iz Priloge II. 10.
Države članice v obračunih za
gospodarjenje z gozdovi upoštevajo vpliv vseh sprememb Priloge II v zvezi
s celotnim zadevnim obračunskim obdobjem. Člen 7 Pravila za obračunavanje za pridelane lesene proizvode 1.
Države članice v svojih obračunih v
skladu s členom 3(1) upoštevajo emisije iz pridelanih lesenih proizvodov,
ki vsebujejo ogljik, na dan 1. januarja 2013, tudi če je bil les
za te proizvode pridelan pred tem datumom. 2.
Države članice v obračunih v skladu s
členom 3(1) v zvezi s pridelanimi lesenimi proizvodi upoštevajo
emisije iz naslednjih pridelanih lesenih proizvodov na podlagi izračunov v
skladu s funkcijo razgradnje prve stopnje in privzeto vrednostjo pri polovici
življenjske dobe iz Priloge III: (a)
papirja; (b)
lesenih plošč; (c)
žaganega lesa. Države članice lahko namesto vrednosti pri
polovici življenjske dobe iz Priloge III uporabijo vrednosti pri polovici
življenjske dobe, specifične za posamezno državo, če te vrednosti
določi država članica na podlagi preglednih in preverljivih podatkov. Države članice lahko v obračunih v zvezi
z izvoženimi pridelanimi lesenimi proizvodi namesto vrednosti pri polovici
življenjske dobe iz Priloge III navedejo vrednosti pri polovici
življenjske dobe, specifične za posamezno državo, če te vrednosti
določi država članica na podlagi preglednih in preverljivih podatkov
o uporabi teh pridelanih lesenih proizvodov v državi uvoznici. 3.
Če države članice v obračunih v skladu
s členom 3(1) upoštevajo emisije ogljikovega dioksida (CO2)
iz pridelanih lesenih proizvodov na deponijah trdnih odpadkov, to naredijo na
podlagi metode takojšnje oksidacije. 4.
Če države članice v obračunih
upoštevajo emisije iz proizvodov iz lesa, ki je bil pridelan za namene
pridobivanja energije, to naredijo na podlagi metode takojšnje oksidacije. 5.
Država članica lahko v obračunih navede
emisije iz pridelanih lesenih proizvodov, samo kadar te emisije izvirajo iz
pridelanih lesenih proizvodov, odstranjenih z zemljišč, ki so vključena
v obračune zadevne države članice v skladu s členom 3(1). 6.
Komisija je v skladu s členom 12
pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da pregleda informacije iz
Priloge III v skladu z znanstvenim napredkom. Člen 8 Pravila
za obračunavanje za gospodarjenje s polji in pašniki, obnovo vegetacije
ter osuševanje in ponovno vzpostavitev mokrišč 1.
Države članice v obračunih v zvezi z
gospodarjenjem s polji in pašniki upoštevajo emisije in odvzeme, ki nastanejo
pri takšnih dejavnostih ter se izračunajo kot emisije in odvzemi v
posameznem obračunskem obdobju iz Priloge I, od katerih se odšteje
vrednost, izračunana s pomnožitvijo števila let v tem obračunskem
obdobju s številom emisij in odvzemov, ki so v državi članici nastali pri
takšnih dejavnostih v izhodiščnem letu, kot je bilo predloženo UNFCCC v
pregledanem prvotnem poročilu zadevne države članice o podatkih o
emisijah izhodiščnega leta v skladu s Prilogo k Sklepu 13/CMP.1. 2.
Če se država članica odloči, da bo
pripravila in vodila obračune za obnovo vegetacije in/ali osuševanje in
ponovno vzpostavitev mokrišč, uporabi metodo izračuna iz
odstavka 1. Države članice v obračunih v zvezi z
osuševanjem in ponovno vzpostavitvijo mokrišč upoštevajo emisije in odvzeme
iz teh dejavnosti na vseh zemljiščih, ki so bila osušena od
leta 1990, in vseh zemljiščih, na katerih so bila od leta 1990
ponovno vzpostavljena mokrišča. Člen 9 Pravila za obračunavanje za naravne motnje 1.
Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2,
lahko države članice neantropogene emisije toplogrednih plinov po virih,
ki so posledica naravnih motenj, izključijo iz izračunov v zvezi z
njihovimi obveznostmi obračunavanja v skladu s členom 3(1)(a),
(b), (d), (e) in (f). Če države članice te emisije izključijo,
potem izključijo tudi vse nadaljnje odvzeme na zemljiščih, ki so jih
prizadele navedene naravne motnje. Vendar pa pri tem niso izključene
neantropogene emisije toplogrednih plinov po virih kot posledica naravnih
motenj, ki so bile vključene v izračun referenčne ravni iz
člena 6(4), (5) ali (6). 2.
Države članice lahko izključijo
neantropogene emisije toplogrednih plinov po virih v skladu z odstavkom 1
iz izračunov, relevantnih za njihove obveznosti v zvezi z
obračunavanjem v skladu s členom 3(1)(a), (b) in (d), kadar te
neantropogene emisije toplogrednih plinov iz takšnih naravnih motenj v enem
letu presežejo 5 % skupnih emisij države članice v izhodiščnem
letu, kot so bile predložene UNFCCC v pregledanem prvotnem poročilu
zadevne države članice o podatkih o emisijah v izhodiščnem letu v
skladu s Prilogo k Sklepu 13/CMP.1, pri čemer so izključeni
emisije in odvzemi iz dejavnosti iz člena 3(1), če so izpolnjeni
naslednji pogoji: (a)
država članica opredeli vsa zemljišča,
izključena iz priprave obračunov držav članic v skladu s
členom 3(1)(a), (b) in (d), vključno z njihovo geografsko
lokacijo, letom in vrstami naravnih motenj; (b)
država članica oceni letne neantropogene
emisije toplogrednih plinov po virih, ki so posledica naravnih motenj, in
naknadne odvzeme na izključenih zemljiščih; (c)
raba zemljišč na izključenih
območjih se ni spremenila, pri čemer država članica uporablja
pregledne in preverljive metode in merila za opredelitev spremembe rabe
zemljišč na teh območjih; (d)
država članica sprejme ukrepe za upravljanje
ali nadzor vpliva naravnih motenj, kadar je to izvedljivo; (e)
država članica sprejme ukrepe za sanacijo
območij izključenih zemljišč, kadar je to mogoče; (f)
emisije iz pridelanih lesenih proizvodov,
pridobljenih z nujno sečnjo, niso bile izključene iz
obračunavanja. 3.
Prav tako lahko države članice ločeno izključijo
neantropogene emisije toplogrednih plinov po virih v skladu z odstavkom 1
iz izračunov, relevantnih za njihove obveznosti v zvezi z
obračunavanjem v skladu s členom 3(1)(e) in (f), kadar te
neantropogene emisije toplogrednih plinov iz takšnih naravnih motenj v enem
letu presežejo 5 % skupnih emisij države članice v izhodiščnem
letu, kot so bile predložene UNFCCC v pregledanem prvotnem poročilu
zadevne države članice o podatkih o emisijah v izhodiščnem letu v
skladu s Prilogo k Sklepu 13/CMP.1, pri čemer so izključeni
emisije in odvzemi iz dejavnosti iz člena 3(1), če so izpolnjeni
pogoji iz člena 9(2). 4.
Države članice v obračune iz
člena 3(1) vključijo emisije iz pridelanih lesenih proizvodov,
pridobljenih z nujno sečnjo v skladu s členom 7. 5.
Komisija je v skladu s členom 12
pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da pregleda pogoje iz prvega
pododstavka odstavka 2 glede na znanstveni napredek ali da upošteva
spremembe aktov, ki jih sprejmejo organi UNFCCC ali Kjotskega protokola. Člen 10 Akcijski
načrti za LULUCF 1.
Države članice najpozneje šest mesecev po
začetku posameznega obračunskega obdobja iz Priloge I pripravijo
osnutke akcijskih načrtov za LULUCF in jih predložijo Komisiji, da omejijo
ali zmanjšajo emisije ter ohranijo ali povečajo odvzeme, ki nastanejo pri
dejavnostih iz člena 3(1). Države članice se posvetujejo s
številnimi zainteresiranimi stranmi. Osnutki akcijskih načrtov za LULUCF zajemajo
trajanje ustreznega obračunskega obdobja iz Priloge I. 2.
Države članice v svoje osnutke akcijskih
načrtov za LULUCF vključijo naslednje informacije v zvezi s
posameznimi dejavnostmi iz člena 3(1): (a)
opis preteklih trendov emisij in odvzemov; (b)
napovedi emisij in odvzemov za zadevno
obračunsko obdobje; (c)
analizo možnosti za omejitev ali zmanjšanje emisij
in ohranitev ali povečanje odvzemov; (d)
seznam ukrepov, ki jih je treba prilagoditi, da
bodo dosežene možnosti za ublažitev, kadar je to opredeljeno v skladu z analizo
iz točke (c), vključno z ukrepi iz Priloge IV, če je
to primerno; (e)
predvidene politike za izvajanje ukrepov iz
točke (d), vključno z opisom pričakovanega vpliva teh
ukrepov na emisije in odvzeme; (f)
časovne okvire za sprejetje in izvajanje
ukrepov iz točke (d). 3.
Komisija oceni osnutek akcijskega načrta za
LULUCF, ki ga pripravi država članica, v treh mesecih po prejetju vseh
ustreznih informacij od zadevne države članice. Komisija objavi rezultate
te ocene in lahko po potrebi izda priporočila, da bi se povečalo
prizadevanje držav članic za omejitev ali zmanjšanje emisij in ohranitev
ali povečanje odvzemov. Države članice ustrezno upoštevajo ugotovitve
Komisije ter v treh mesecih od prejetja ocene Komisije v elektronski obliki
objavijo svoje akcijske načrte za LULUF in jih dajo na voljo javnosti. 4.
Države članice Komisiji do sredine posameznega
obračunskega obdobja iz Priloge I in do konca posameznega
obračunskega obdobja iz Priloge I predložijo poročilo o napredku
pri izvajanju akcijskih načrtov za LULUCF. 5.
Komisija v šestih mesecih od prejetja poročil
iz odstavka 4 oceni izvajanje akcijskih načrtov za LULUCF v državah
članicah. Komisija objavi navedena poročila in
rezultate te ocene ter lahko po potrebi izda priporočila, da bi se
povečalo prizadevanje držav članic za omejitev ali zmanjšanje emisij
in ohranitev ali povečanje odvzemov. Države članice ustrezno
upoštevajo ugotovitve Komisije. Člen 11 Pregled Komisija pregleda pravila za
obračunavanje iz tega sklepa najpozneje v enem letu od konca prvega
obračunskega obdobja iz Priloge I. Člen 12 Izvajanje
pooblastila 1.
Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se
Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena. 2.
Pooblastilo iz členov 2(2), 4(7), 6(9),
7(6) in 9(4) se Komisiji podeli za nedoločen čas od začetka
veljavnosti tega sklepa. 3.
Pooblastilo iz členov 2(2), 4(7), 6(9), 7(6)
in 9(4) lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet. Pooblastilo
iz navedenega sklepa preneha veljati s sklepom o preklicu. Preklic začne
veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na
poznejši dan, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih
delegiranih aktov. 4.
Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem
hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5.
Delegiran akt, sprejet v skladu s
členi 2(2), 4(7), 6(9), 7(6) in 9(4), začne veljati le, če
mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga
prejela v zvezi z navedenim aktom, ne nasprotujeta ali če pred iztekom
navedenega roka oba obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni
rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 13 Ta sklep začne veljati
1. januarja 2013. Člen 14 Ta sklep je naslovljen na države članice. V Bruslju, 12.3.2012 Za Evropski parlament Za
Svet Predsednik Predsednik PRILOGA I OBRAČUNSKA
OBDOBJA IZ ČLENA 3(1) Obračunsko obdobje || Leta Prvo obračunsko obdobje || od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020 PRILOGA II REFERENČNE
RAVNI DRŽAV ČLANIC IZ ČLENA 6 Država članica || Gg ekvivalenta ogljikovega dioksida (CO2) na leto Avstrija || –6516 Belgija || –2 499 Bolgarija || –7 950 Ciper || –157 Češka || –4 686 Danska || 409 Estonija || –2 741 Finska || –20 466 Francija || –67 410 Nemčija || –22 418 Grčija || –1 830 Madžarska || –1 000 Irska || –142 Italija || –22 166 Latvija || –16 302 Litva || –4 552 Luksemburg || –418 Malta || –49 Nizozemska || –1 425 Poljska || –27 133 Portugalska || –6 830 Romunija || –15 793 Slovaška || –1 084 Slovenija || –3 171 Španija || –23 100 Švedska || –41 336 Združeno kraljestvo || –8 268 PRILOGA III FUNKCIJA RAZGRADNJE PRVE STOPNJE IN PRIVZETE VREDNOSTI PRI POLOVICI
ŽIVLJENJSKE DOBE IZ ČLENA 7 Funkcija razgradnje
prve stopnje, ki se začne pri in nadaljuje do
tekočega leta: kjer
je , pri čemer je: leto; zaloge
ogljika v zalogi pridelanih lesenih proizvodov na začetku leta ,
Gg C; konstanta
razpada prvega reda v enotah leto–1 , pri čemer je
HL vrednost pri polovici življenjske dobe zaloge pridelanih lesenih proizvodov
v letih); vnos v zalogo
pridelanih lesenih proizvodov v letu , Gg C, leto–1; sprememba
zalog ogljika v zalogi pridelanih lesenih proizvodov v letu , Gg C,
leto–1. Privzete vrednosti
pri polovici življenjske dobe (HL): 2 leti
za papir; 25 let
za lesene plošče; 35 let
za žagani les. PRILOGA IV UKREPI, KI BODO MORDA VKLJUČENI V AKCIJSKE NAČRTE ZA LULUCF V
SKLADU S ČLENOM 10(2)(d) (a)
Ukrepi v zvezi z gospodarjenjem s polji, kot so: –
izboljšanje agronomskih praks z izbiro boljših sort
pridelkov; –
podaljšanje cikla kolobarjenja in
preprečevanje ali zmanjšanje uporabe neobdelane zemlje; –
izboljšanje gospodarjenja s hranili, gospodarnega
obdelovanja tal/ravnanja z ostanki in gospodarjenja z vodami; –
spodbujanje kmetijsko-gozdarskih praks in možnosti
za spremembo (uporabe) zemeljskega površja; (b)
ukrepi v zvezi z gospodarjenjem s pašniki in
njihovim izboljšanjem, kot so: –
preprečevanje spreminjanja travišč v
polja in ponovna vzpostavitev prvotnega rastlinstva na poljih; –
izboljšanje gospodarjenja s pašniki z
vključitvijo sprememb intenzivnosti in časa paše; –
povečanje produktivnosti; –
izboljšanje gospodarjenja s hranili; –
izboljšanje upravljanja požarov; –
uvajanje primernejših vrst in zlasti vrst z
globokimi koreninami; (c)
ukrepi za izboljšanje gospodarjenja s kmetijskimi organskimi
tlemi, zlasti šotami, kot so: –
spodbujanje trajnostnih paludikulturnih praks; –
spodbujanje prilagojenih kmetijskih praks, kot je
zmanjšanje mešanja tal ali ekstenzivne prakse; (d)
ukrepi za preprečevanje osuševanja in
spodbujanje ponovne vzpostavitve mokrišč; (e)
ukrepi v zvezi z obstoječimi ali delno osušenimi
barji, kot so: –
preprečevanje nadaljnjega osuševanja; –
spodbujanje ponovne vzpostavitve mokrišč in
barja; –
preprečevanje požarov v močvirjih; (f)
sanacija degradiranih zemljišč; (g)
ukrepi v zvezi z gozdarskimi dejavnostmi, kot so: –
preprečevanje krčenja gozdov; –
pogozdovanje in ponovno pogozdovanje; –
shranjevanje ogljika v obstoječih gozdovih; –
pospeševanje proizvodnje v obstoječih
gozdovih; –
povečevanje zaloge pridelanih lesenih
proizvodov; –
spodbujanje gospodarjenja z gozdovi, med drugim z
optimizacijo sestave vrst, nego in redčenjem dreves ter ohranjanjem tal; (h)
krepitev varstva pred naravnimi motnjami, kot so
požari, škodljivci in nevihte. OCENA FINANČNIH POSLEDIC
ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna
področja v okviru ABM/ABB 1.3. Vrsta
predloga/pobude 1.4. Cilji
1.5. Utemeljitev
predloga/pobude 1.6. Trajanje
ukrepa in finančnega vpliva 1.7. Načrtovani
načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe
glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem
upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi
za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH
POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni
razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice
odhodkov 3.2. Ocenjeni
učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega
učinka na odhodke 3.2.2. Ocenjeni učinek
na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni učinek
na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost z
veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih
oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke OCENA
FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA
1.
OKVIR PREDLOGA/POBUDE
1.1.
Naslov predloga/pobude
Sklep
Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov
toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo
zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih
načrtih o takšnih emisijah in odvzemih
1.2.
Zadevna področja v okviru ABM/ABB[23]
OKOLJE
IN PODNEBNI UKREPI [07]
1.3.
Vrsta predloga/pobude
x Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega
projekta/pripravljalnega ukrepa[24].
¨ Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo.
1.4.
Cilji
1.4.1.
Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi
bili doseženi s predlogom/pobudo
Predlog
je skladen s strategijo Evropa 2020 in naj bi prispeval k izpolnjevanju
ciljev Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij.
1.4.2.
Specifični cilji in zadevne dejavnosti v
okviru ABM/ABB
Specifični cilj št. Izvajanje politike in zakonodaje EU na področju
podnebnih ukrepov (koda ABB 07 12) Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB 07 12 01 (Izvajanje politike in zakonodaje Unije
na področju podnebnih ukrepov)
1.4.3.
Pričakovani izid in učinki
Navedite, kako naj bi predlog/pobuda
učinkovala na upravičence/ciljne skupine. Predlog uvaja trden in usklajen pravni okvir za
obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov zaradi dejavnosti,
povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom
(LULUCF) v Uniji, z omogočanjem podrobne ocene napredka v državah
članicah. S predlogom se bo tako: – izboljšala opaznost prizadevanj za ublažitev s
povečanjem odvzemov in zmanjšanjem emisij v kmetijstvu in gozdarstvu ter s
proizvodnjo pridelanih lesenih proizvodov v industriji ter zagotovila spodbuda
za ta prizadevanja; – okrepila okoljska celovitost zavez z zagotavljanjem
ustreznega upoštevanja emisij in odvzemov ter omogočanjem trajnostne in
podnebju prijazne proizvodnje energije iz biomase z dopolnitvijo
obstoječih ukrepov politike ter – povečala gospodarska učinkovitost v prizadevanju
za doseganje ambicioznejših ciljev, saj predlog omogoča, da k njihovemu
doseganju prispevajo vsi sektorji. Kazalniki izida in učinkov Navedite, s katerimi kazalniki bi bilo
mogoče spremljati izvajanje predloga/pobude. Splošnim, specifičnim in operativnim ciljem predloga
ustrezajo naslednji kazalniki: – trendi emisij in odvzemov; – število primerov neskladnosti držav članic,
pravočasno predloženi akcijski načrti za LULUCF in poročila
držav članic Komisiji, pravočasno predložene referenčne ravni
držav članic Komisiji; – skladnost poročil držav članic z zahtevami iz
predloga; – stopnja popolnosti poročil držav članic,
predloženih Komisiji, in uporabe skupnih pravil za obračunavanje v državah
članicah; – razpoložljivost podatkov in informacij na področjih,
ki jih predlog obravnava.
1.5.
Utemeljitev predloga/pobude
1.5.1.
Zahteve, ki jih je treba kratkoročno ali
dolgoročno zadovoljiti
Cilja predloga sta: – zagotovitev trdnega ter usklajenega obračunavanja
emisij in odvzemov v sektorju LULUCF v državah članicah; – spodbujanje prizadevanj za ublažitev v državah
članicah z vzpostavitvijo in izvajanjem akcijskih načrtov za LULUCF.
1.5.2.
Dodana vrednost ukrepanja EU
Ukrepanje na ravni Unije bi imelo zaradi svoje
učinkovitosti jasne koristi v primerjavi z ukrepanjem na ravni držav
članic. Ker so splošne zaveze glede podnebnih sprememb sprejete na ravni
Unije, je prav tako učinkovito, da se potrebna pravila za
obračunavanje oblikujejo na ravni Unije. Poleg tega je za odpravo
ugotovljenih težav, kot je potreba po natančnih in skladnih pravilih za
obračunavanje različnih dejavnosti LULUCF, potreben skupni pristop v
vseh državah članicah, ki se lahko zagotovi le na ravni Unije. S tem pravnim okvirom se bo zagotovila dejanska dodana
vrednost z uporabo skupnega in natančnega obračunavanja v vseh
državah članicah, vzpostavitvijo akcijskih načrtov za LULUCF ter
posledično z omogočanjem natančnejše ocene in vrednotenja
napredka v državah članicah. Tako se bo zagotovila skladnost podnebne
politike Unije, dodatno izboljšala okoljska celovitost zavez Unije v zvezi s
podnebnimi spremembami in povečala gospodarska učinkovitost podnebne
politike Unije.
1.5.3.
Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj
Predlog
temelji na izkušnjah na mednarodni ravni in naj bi obravnaval pomanjkljivosti
obstoječih pravil za obračunavanje v skladu s Kjotskim protokolom.
Izvedena je bila podrobna ocena, na podlagi katere se je lahko predlagal trden
in usklajen okvir obračunavanja za LULUCF.
1.5.4.
Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti
in možnosti dopolnjevanja
Predlog je skladen s strategijo Evropa 2020 in vodilno
pobudo iz strategije Evropa 2020 za Evropo, gospodarno z viri. Predlog
poleg tega dopolnjuje veljavno podnebno, energetsko in socialno
politiko Unije. Dopolnjuje tudi skupno kmetijsko politiko (SKP) po
letu 2013 v zvezi z izvajanjem „ozelenitvenih komponent“, v okviru
politike Unije za razvoj podeželja pa bi se lahko znatno izboljšale spodbude za
sekvestracijo ogljika v kmetijstvu in gozdarstvu. Z ustreznim
obračunavanjem s tem povezanih pozitivnih tokov ogljika bi bil pozitiven
prispevek teh ukrepov politike, ki se izvajajo na podlagi SKP, bolj opazen. Z obračunavanjem za sektor LULUCF bi se zato podprla
trajnostna raba energije iz biomase, pri čemer bi se zagotovil zanesljiv,
jasen in prepoznaven kazalnik napredka v kmetijstvu in gozdarstvu. Brez
celovitega obveznega obračunavanja dejavnosti LULUCF se prizadevanje držav
članic, kmetov in gozdarjev za zagotavljanje storitev za ublažitev
podnebnih sprememb ne bo upoštevalo v prizadevanjih Unije za doseganje ciljev
zmanjšanja toplogrednih plinov.
1.6.
Trajanje ukrepa in finančnega vpliva
¨ Časovno
omejen predlog/pobuda: ¨ trajanje predloga/pobude od
[DD.MM.]LLLL do [DD.MM.]LLLL, ¨ finančni učinek med letoma
LLLL in LLLL. x Časovno
neomejen predlog/pobuda: izvajanje
se bo predvidoma začelo 1. januarja 2013, odvisno od napredka v
zvezi z zakonodajnim postopkom.
1.7.
Načrtovani načini upravljanja[25]
x Neposredno
centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno
centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: ¨ izvajalske agencije, ¨ organe, ki jih ustanovijo Skupnosti,[26] ¨ nacionalne organe javne
uprave/organe, ki opravljajo javne storitve, ¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba
določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in
so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49
finančne uredbe. ¨ Deljeno
upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano
upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno
upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to
natančneje razložiti v oddelku „opombe“. Opombe
Države članice bodo odgovorne za izvajanje glavnega
dela tega predloga. Komisija bo ocenila informacije, vključene v
poročila, ki jih predložijo države članice, in po potrebi izdala
priporočila.
2.
UKREPI UPRAVLJANJA
2.1.
Določbe glede spremljanja in poročanja
Navedite pogostost in pogoje. Države članice bodo v svoje obračune za LULUCF
informacije vključevale na letni ravni, pri čemer bodo v skladu s tem
predlogom emisije in odvzeme iz sektorja LULUCF obračunale konec vsakega
obračunskega obdobja. Komisija bo poročila, pripravljena v skladu s tem
predlogom, za vsako obračunsko obdobje ocenila na podlagi tehnične
strokovne pomoči. Izvesti bi bilo treba študijo za oceno izvajanja tega sklepa
v okviru klavzule o pregledu.
2.2.
Sistem upravljanja in nadzora
2.2.1.
Ugotovljena tveganja
Ker
je predlog pripravljen v obliki sklepa, so tveganja za izvajanje omejena, saj
predlagane obveznosti temeljijo na uveljavljenih mednarodnih pravilih, ki jih
države članice uporabljajo v okviru svojih zavez v skladu s Kjotskim
protokolom.
2.2.2.
Načrtovani načini nadzora
Ukrepi
za obravnavanje morebitnih tveganj bodo zajemali: konstruktiven dialog in
sodelovanje z državami članicami, ohranjanje stika z ustreznimi službami
Komisije, zlasti za zagotavljanje zadovoljevanja potreb ustreznih podatkov,
posvetovanje s strokovnjaki, zlasti pri sprejemanju delegiranih aktov,
ocenjevanje zunanjega strokovnega znanja za ustrezne ocene, izvajanje študij
pri pregledovanju pravnega akta in po potrebi organizacijo tematskih konferenc.
2.3.
Ukrepi za preprečevanja goljufij in
nepravilnosti
Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in
zaščitne ukrepe. Glede na vključene zneske in vrsto javnega
naročila ta pobuda ne predstavlja večjih tveganj za goljufije.
Komisija bo upravljala in nadzorovala delo z vsemi ustreznimi sredstvi, kot je
letni načrt upravljanja GD za podnebno politiko. Zlasti so pomembni standardi notranjega nadzora št. 2,
7, 8, 9, 11, 12, 13, 15 in 16. Poleg tega se bodo v celoti uporabljala
načela iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/202 (finančna
uredba) in njenih izvedbenih pravil. Postopke oddaje javnih naročil bo urejal skupni
finančni krog GD za podnebno politiko: delno centraliziran krog, katerega
glavna značilnost je, da so osebe, ki v njem sodelujejo ter zagotavljajo
finančni začetek in preverjanje, hierarhično neodvisne od
odredbodajalca na podlagi prenosa. Poleg tega bo Odbor za notranji nadzor (ENVAC) preučil
postopek izbire izvajalca in preveril skladnost postopkov, ki jih sprejmejo
odredbodajalci, z določbami finančne uredbe in izvedbenimi pravili,
in sicer za kombinacijo naključnega vzorca in vzorca, ki temelji na
analizi tveganj, iz pogodbe o izvedbi javnega naročila. Poleg teh ukrepov bo pri sprejemanju delegiranih aktov
zagotovljeno, da so osebe, ki bodo sodelovale pri strokovnih posvetovanjih,
neodvisne in ustrezno usposobljene.
3.
OCENA FINANČNIH POSLEDIC
PREDLOGA/POBUDE
3.1.
Zadevni razdelki večletnega finančnega
okvira in proračunske vrstice odhodkov
·
Obstoječe proračunske vrstice odhodkov Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega
finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje…………...………...……….] || dif./nedif. ([27]) || držav Efte[28] || držav kandidatk[29] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 5 || 07 01 02 11 Drugi odhodki za upravljanje v podporo področju politike „okolje in podnebni ukrepi“ || nedif. || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v
skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi
vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje…..…...…..............................] || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe […] || [XX YY YY YY] […] || […] || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE
3.2.
Ocenjeni učinek na odhodke
3.2.1.
Povzetek ocenjenega učinka na odhodke
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || Številka || Razdelek 2 GD: CLIMA || || || Leto N[30] || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Leto N + 4 || Leto N + 5 || Leto N + 6 || SKUPAJ Odobritve za poslovanje || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1) || – || – || – || – || – || – || – || – plačila || (2) || – || – || – || – || – || – || – || – Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1a) || – || – || – || – || – || – || – || – plačila || (2a) || – || – || – || – || – || – || – || – Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov[31] || || || || || || || || Številka proračunske vrstice 07 01 04 05 (in naslednje vrstice) || || (3) || 0,100 || – || – || 0,600 || – || – || 0,600 || 1,300 Odobritve za GD CLIMA SKUPAJ || obveznosti || = 1 + 1a + 3 || 0,100 || – || – || 0,600 || – || – || 0,600 || 1,300 plačila || = 2 + 2a + 3 || 0,100 || – || – || 0,600 || – || – || 0,600 || 1,300 Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || 0,100 || – || – || 0,600 || – || – || 0,600 || 1,300 Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira (referenčni znesek), SKUPAJ || obveznosti || = 4 + 6 || 0,100 || – || – || 0,600 || – || – || 0,600 || 1,300 plačila || = 5 + 6 || 0,100 || – || – || 0,600 || – || – || 0,600 || 1,300 Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov: Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || 0,100 || || || 0,600 || || || 0,600 || 1,300 Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira (referenčni znesek), SKUPAJ || obveznosti || = 4 + 6 || 0,100 || || || 0,600 || || || 0,600 || 1,300 plačila || = 5 + 6 || 0,100 || || || 0,600 || || || 0,600 || 1,300 Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Leto N+ 4 || Leto N + 5 || Leto N + 6 || SKUPAJ GD: CLIMA || Človeški viri || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,889 Drugi upravni odhodki || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 2,433 GD CLIMA SKUPAJ || odobritve || 0,475 || 0,457 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira, SKUPAJ || (obveznosti SKUPAJ = plačila SKUPAJ) || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto N[32] || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Leto N + 4 || Leto N + 5 || Leto N + 6 || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira, SKUPAJ || obveznosti || 0,575 || 0,475 || 0,475 || 1,075 || 0,475 || 0,475 || 1,075 || 4,622 plačila || 0,575 || 0,475 || 0,475 || 1,075 || 0,475 || 0,475 || 1,075 || 4,622
3.2.2.
Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje
¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje. x Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri
decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Leto N + 4 || Leto N + 5 || Leto N + 6 || SKUPAJ REALIZACIJA Vrsta realizacije[33] || Povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj SPECIFIČNI CILJ: Izvajanje politike in zakonodaje EU na področju podnebnih ukrepov (koda ABB 07 12) – Realizacija || ocena || 0,004 || 27 || 0,100 || || || || || 27 || 0,100 || || || || || 27 || 0,100 || 81 || 0,300 – Realizacija || študija || 0,500 || || || || || || || || || || || || || 1 || 0,500 || 1 || 0,500 – Realizacija || pregled || 0,500 || || || || || || || 1 || 0,500 || || || || || || || 1 || 0,500 Seštevek za specifični cilj št. 1 || 27 || 0,100 || 0 || – || 0 || – || 28 || 0,600 || 0 || – || 0 || – || 28 || 0,600 || 83 || 1,300 STROŠKI SKUPAJ || 0 || 0,100 || 0 || – || 0 || – || 0 || 0,600 || 0 || – || 0 || – || 0 || 0,600 || 0 || 1,300
3.2.3.
Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave
3.2.3.1.
Povzetek
¨ Predlog/pobuda ne zahteva rabe odobritev upravne narave x Predlog/pobuda zahteva rabo odobritev upravne narave, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri
decimalna mesta natančno) || Leto N[34] || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Leto N + 4 || Leto N + 5 || Leto N + 6 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Leto N + 4 || Leto N + 5 || Leto N + 6 || Človeški viri (1 AD v EPDČ, ki že dela pri GD CLIMA) || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,889 Drugi upravni odhodki – 07 01 02 11 01 misije (5 na leto; 0,0015 mio. EUR/misijo) – 07 01 02 11 02 konference (2 na leto; 150 udeležencev; 0,035 mio EUR/konferenco) – 07 01 02 11 02 sestanki (2 na leto; največ 168 strokovnjakov (28 x 6); 1 dan; 0,135 mio EUR/sestanek) VMESNI SEŠTEVEK || 0,0075 0,070 0,270 0,348 || 0,0075 0,070 0,270 0,348 || 0,0075 0,070 0,270 0,348 || 0,0075 0,070 0,270 0,348 || 0,0075 0,070 0,270 0,348 || 0,0075 0,070 0,270 0,348 || 0,0075 0,070 0,270 0,348 || 0,053 0,490 1,890 2,433 Vmesni seštevek RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322 Odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira[35] || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi odhodki upravne narave || || || || || || || || Vmesni seštevek zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || SKUPAJ || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322
3.2.4.
Ocenjene potrebe po človeških virih
¨ Predlog/pobuda ne zahteva rabe človeških virov x Predlog/pobuda zahteva rabo človeških virov, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na
največ eno decimalno mesto natančno) || || Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Leto N + 4 || Leto N + 5 || Leto N + 6 Kadrovski načrt (za uradnike in začasne uslužbence) || || 07 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || || Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[36] || || XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || || || || || || || || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS v delegacijah) || || || || || || || || XX 01 04 yy[37] || – na sedežu[38] || || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS – posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS – neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 XX je zadevno
področje ali naslov. Potrebe po človeških
virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali
prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko
pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na
proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasno osebje || Sprejemajo ustrezne ukrepe za izvajanje različnih zahtev Komisije (npr. pregledujejo poročila držav članic, izvajajo analize, spremljajo izvajanje itd.). Zunanje osebje ||
3.2.5.
Skladnost z veljavnim večletnim finančnim
okvirom
x Predlog/pobuda je skladna z veljavnim
večletnim finančnim okvirom. ¨ Predlog/pobuda bo pomenila spremembo
ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira. ¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo
instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega
okvira[39].
3.2.6.
Udeležba tretjih oseb pri financiranju
xV predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje
tretjih oseb. V predlogu/pobudi je načrtovano
sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:
3.3.
Ocenjeni vpliv na prihodke
x Predlog/pobuda nima finančnega
vpliva na prihodke. ¨ Predlog/pobuda ima finančni vpliv,
kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ¨ na lastna sredstva, ¨ na razne prihodke. [1] Sklep 1/CP.16 konference pogodbenic UNFCCC („sporazum iz
Cancúna“). [2] Na podlagi četrtega ocenjevalnega poročila
Medvladnega odbora za podnebne spremembe (IPCC). [3] Sklepi Evropskega sveta, 8.–9. marec 2007. [4] UL L 140, 5.6.2009, str. 63. [5] UL L 140, 5.6.2009, str. 136. [6] UL L 49, 19.2.2004, str. 1. [7] COM(2011) 789 final – 2011/0372 (COD). [8] Drugi toplogredni plini iz kmetijskih dejavnosti, npr.
metan in dušikov oksid od prežvekovalcev in gnojil, niso zajeti v sektorju
LULUCF, ki zajema zlasti emisije ogljika in odvzem ogljika s shranjevanjem v
rastlinah in tleh. Emisije iz kmetijstva, ki niso CO2, so zajete v
ločeni kmetijski evidenci. [9] To vključuje tudi kompromis, in sicer da sprememba
ne sme povzročiti „selitve virov CO2“, tj. nadomestitve doma
proizvedene hrane z uvoženo hrano, ki ima bolj negativen ogljični odtis. [10] Glej npr. Sathre, R., in O'Connor, J., A synthesis of
research on wood products and greenhouse gas impacts (Sinteza raziskave o
lesnih proizvodih in vplivih toplogrednih plinov), 2. izdaja, Vancouver,
B. C. FP Innovations, 2010, str. 117. [11] UL L 130, 15.5.2002, str. 1. [12] Direktiva 2009/28/ES. [13] COM(2011) 571 final. [14] http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm. [15] http://ec.europa.eu/clima/consultations/0003/index_en.htm.
[16] http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm. [17] http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm. [18] UL C , , str. . [19] UL C , , str. . [20] UL L 140, 5.6.2009, str. 136. [21] UL L 275, 25.10.2003, str. 32. [22] UL L 130, 15.5.2002, str. 1. [23] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje
proračuna po dejavnostih. [24] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz
člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [25] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na
finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [26] Organi iz člena 185 finančne uredbe. [27] Dif. = diferencirana sredstva/nedif. = nediferencirana
sredstva. [28] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [29] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne
države kandidatke z Zahodnega Balkana. [30] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [31] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za
podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne
raziskave, neposredne raziskave. [32] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.
Izvajanje se bo predvidoma začelo leta 2013, odvisno od napredka v
zvezi z zakonodajnim postopkom. [33] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in
opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število
kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [34] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.
Izvajanje se bo predvidoma začelo leta 2013, odvisno od napredka v
zvezi z zakonodajnim postopkom. [35] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za
podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne
raziskave, neposredne raziskave. [36] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec;
MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni
nacionalni strokovnjak. [37] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za
poslovanje (prej vrstice BA). [38] Zlasti za Strukturne sklade, Evropski kmetijski sklad za
razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [39] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega
sporazuma.