This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2738
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/2738 of 28 September 2023 amending Annex II to Regulation (EU) No 1233/2011 of the European Parliament and of the Council on the application of certain guidelines in the field of officially supported export credits
Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/2738 z dne 28. septembra 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov
Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/2738 z dne 28. septembra 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov
C/2023/6424
UL L, 2023/2738, 11.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2738/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 32011R1233 | zamenjava | priloga II | 31/12/2023 |
![]() |
Uradni list |
SL Serija L |
2023/2738 |
11.12.2023 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2738
z dne 28. septembra 2023
o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES (1) ter zlasti člena 2 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 1 Uredbe (EU) št. 1233/2011 določa, da se smernice iz Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) uporabljajo v Uniji, besedilo Sporazuma pa je v Prilogi II k navedeni uredbi. |
(2) |
Udeleženke Sporazuma so se, zaradi posodobitve Sporazuma, ki je bila dokončana julija 2023, dogovorile o več obsežnih spremembah Sporazuma, vključno s sektorskimi dogovori. Zato se dogovorjena nova različica Sporazuma bistveno razlikuje od trenutno veljavne različice Sporazuma iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011. |
(3) |
Glavne spremembe Sporazuma in njegovih različnih sektorskih dogovorov, ki so jih udeleženke sprejele julija 2023, so: spremembe finančnih pogojev Sporazuma, vključno zlasti s podaljšanjem najdaljšega roka odplačevanja za podnebju prijazne in zelene transakcije ter za večino drugih projektov, znižanjem najnižjih premijskih stopenj za daljša obdobja odplačevanja in uvedbo dodatne prožnosti glede razporeda odplačil v času trajanja finančnega svežnja. Poleg tega je bil obseg zelenih ali podnebju prijaznih projektov, upravičenih do daljših rokov odplačevanja na podlagi sektorskega dogovora o podnebnih spremembah, ki je del Sporazuma, razširjen na projekte, povezane s okoljsko trajnostno proizvodnjo energije; zajemanjem, shranjevanjem in transportom CO2; prenosom, distribucijo in shranjevanjem energije; čistim vodikom in amoniakom; nizkoemisijsko proizvodnjo; brezemisijskim in nizkoemisijskim prometom ter minerali in rudami za čisto energijo. |
(4) |
OECD je 15. julija 2023 objavila revidirano različico Sporazuma, ki upošteva vse spremembe, ki so jih njegove udeleženke sprejele julija 2023. Navedene spremembe je primerno in potrebno vključiti v zakonodajo Unije. |
(5) |
Uredbo (EU) št. 1233/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga II k Uredbi (EU) št. 1233/2011 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 28. septembra 2023
Za Komisijo
predsednica
Ursula VON DER LEYEN
PRILOGA
„PRILOGA II:
KAZALO
POGLAVJE I: |
SPLOŠNE DOLOČBE | 7 |
1. |
NAMEN | 7 |
2. |
STATUS | 7 |
3. |
UDELEŽBA | 7 |
4. |
INFORMACIJE, KI SO NA VOLJO NEUDELEŽENKAM | 7 |
5. |
PODROČJE UPORABE | 7 |
6. |
PREPOVEDI GLEDE PODPORE V OKVIRU SPORAZUMA | 8 |
7. |
SEKTORSKI DOGOVORI | 8 |
8. |
ODPOVED | 8 |
9. |
SPREMLJANJE | 9 |
POGLAVJE II: |
FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE | 9 |
10. |
KLASIFIKACIJA DRŽAV GLEDE NA PODPORO ZA LOKALNE STROŠKE | 9 |
11. |
POLOG, NAJVEČJA URADNA PODPORA IN LOKALNI STROŠKI | 9 |
12. |
NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA | 10 |
13. |
ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI | 10 |
14. |
OBRESTNE MERE, PREMIJSKE STOPNJE IN DRUGI STROŠKI | 11 |
15. |
ROK VELJAVNOSTI ZA IZVOZNE KREDITE | 11 |
16. |
UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB | 11 |
17. |
PRILAGAJANJE | 11 |
18. |
NAJNIŽJE FIKSNE OBRESTNE MERE Z URADNO FINANČNO PODPORO | 11 |
19. |
SESTAVA IN UPORABA CIRR | 12 |
20. |
PREMIJA ZA KREDITNO TVEGANJE | 12 |
21. |
NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA KREDITNO TVEGANJE | 12 |
22. |
RAZVRŠČANJE DRŽAV GLEDE NA NJIHOVO TVEGANJE | 14 |
23. |
OCENA TVEGANJA DRŽAVNIH POSOJILOJEMALCEV | 15 |
24. |
RAZVRŠČANJE KUPCEV GLEDE NA TVEGANJE | 16 |
25. |
ODSTOTEK IN KAKOVOST URADNEGA KRITJA IZVOZNIH KREDITOV | 16 |
26. |
TEHNIKE ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE | 17 |
27. |
IZBOLJŠAVE KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA | 17 |
28. |
VELJAVNOST NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA KREDITNO TVEGANJE | 17 |
POGLAVJE III: |
DOLOČBE ZA VEZANO POMOČ | 18 |
29. |
SPLOŠNA NAČELA | 18 |
30. |
OBLIKE VEZANE POMOČI | 18 |
31. |
MEŠANO FINANCIRANJE | 18 |
32. |
UPRAVIČENOST DRŽAVE DO VEZANE POMOČI | 19 |
33. |
UPRAVIČENOST PROJEKTA | 19 |
34. |
NAJNIŽJA RAVEN KONCESIVNOSTI | 20 |
35. |
IZJEME OD UPRAVIČENOSTI DRŽAVE ALI PROJEKTA DO VEZANE POMOČI | 20 |
36. |
IZRAČUN RAVNI KONCESIVNOSTI VEZANE POMOČI | 21 |
37. |
ROK VELJAVNOSTI VEZANE POMOČI | 22 |
38. |
PRILAGAJANJE | 22 |
POGLAVJE IV: |
POSTOPKI | 22 |
ODDELEK 1: |
SKUPNI POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVANJEM | 22 |
39. |
OBVESTILA | 22 |
40. |
INFORMACIJE O URADNI POMOČI | 22 |
41. |
POSTOPKI PRILAGAJANJA | 23 |
42. |
POSEBNA POSVETOVANJA | 23 |
ODDELEK 2: |
POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE | 24 |
43. |
PREDHODNO OBVESTILO Z RAZPRAVO | 24 |
44. |
PREDHODNO OBVESTILO | 24 |
ODDELEK 3: |
POSTOPKI ZA POMOČ, POVEZANO S TRGOVANJEM | 25 |
45. |
PREDHODNO OBVESTILO | 25 |
46. |
TAKOJŠNJE OBVEŠČANJE | 25 |
ODDELEK 4: |
POSVETOVALNI POSTOPKI ZA VEZANO POMOČ | 25 |
47. |
NAMEN POSVETOVANJ | 25 |
48. |
OBSEG IN ČASOVNA RAZPOREDITEV POSVETOVANJ | 26 |
49. |
IZID POSVETOVANJ | 26 |
ODDELEK 5: |
IZMENJAVA INFORMACIJ ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO | 26 |
50. |
KONTAKTNE TOČKE | 26 |
51. |
OBSEG POIZVEDB | 27 |
52. |
OBSEG ODGOVOROV | 27 |
53. |
USTNA POSVETOVANJA | 27 |
54. |
POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV | 27 |
55. |
ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE | 28 |
56. |
SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV | 28 |
57. |
NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH | 28 |
58. |
DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA | 28 |
59. |
VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV | 28 |
ODDELEK 6 |
PREGLEDI | 29 |
60. |
REDNI PREGLED SPORAZUMA32 | 29 |
61. |
PREGLED NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER | 29 |
62. |
PREGLED NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ IN S TEM POVEZANIH VPRAŠANJ | 29 |
63. |
PREGLED URADNE PODPORE ZA LOKALNE STROŠKE | 29 |
64. |
PREGLED NAČINOV IN ROKOV ODPLAČEVANJA | 30 |
PRILOGA I: |
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA PODNEBNE SPREMEMBE | 31 |
PRILOGA II: |
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA JEDRSKE ELEKTRARNE | 51 |
PRILOGA III: |
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE | 53 |
DEL 1: |
SPLOŠNE DOLOČBE | 53 |
1. |
NAMEN | 53 |
2. |
STATUS | 53 |
3. |
UDELEŽBA | 53 |
4. |
PODROČJE UPORABE | 53 |
5. |
INFORMACIJE, KI SO NA VOLJO NEUDELEŽENKAM | 54 |
6. |
PODPORA V OBLIKI POMOČI | 54 |
7. |
UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB | 54 |
DEL 2: |
NOV ZRAKOPLOV | 54 |
POGLAVJE I: |
PODROČJE UPORABE | 54 |
8. |
NOV ZRAKOPLOV | 54 |
POGLAVJE II |
FINANČNI POGOJI | 55 |
9. |
VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI | 55 |
10. |
POLOG IN NAJVEČJA URADNA PODPORA | 55 |
11. |
NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE | 55 |
12. |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA | 55 |
13. |
ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI | 56 |
14. |
NAJNIŽJE OBRESTNE MERE | 56 |
15. |
SUBVENCIONIRANJE OBRESTNIH MER | 57 |
16. |
STROŠKI | 57 |
17. |
SOFINANCIRANJE | 57 |
DEL 3: |
RABLJENI ZRAKOPLOVI, NADOMESTNI MOTORJI, NADOMESTNI DELI, POGODBE ZA VZDRŽEVANJE IN SERVISIRANJE | 57 |
POGLAVJE I: |
PODROČJE UPORABE | 57 |
18. |
RABLJENI ZRAKOPLOVI TER DRUGO BLAGO IN STORITVE | 57 |
POGLAVJE II: |
FINANČNI POGOJI | 57 |
19. |
PRODAJA RABLJENIH ZRAKOPLOVOV | 58 |
20. |
NADOMESTNI MOTORJI IN NADOMESTNI DELI | 58 |
21. |
POGODBE ZA PREDELAVO/VEČJO SPREMEMBO/OBNOVO | 59 |
22. |
POGODBE ZA VZDRŽEVANJE IN SERVISIRANJE | 59 |
23. |
SKLOPI MOTORJA | 59 |
DEL 4: |
POSTOPKI ZA ZAGOTOVITEV PREGLEDNOSTI | 59 |
24. |
INFORMACIJE O URADNI POMOČI | 59 |
25. |
ZAHTEVE ZA INFORMACIJE | 59 |
26. |
USTNA POSVETOVANJA | 60 |
27. |
POSEBNA POSVETOVANJA | 60 |
28. |
POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV | 60 |
29. |
ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE | 61 |
30. |
SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV | 61 |
31. |
NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH | 61 |
32. |
DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA | 61 |
33. |
VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV | 61 |
34. |
PRILAGAJANJE | 62 |
DEL 5: |
SPREMLJANJE IN PREGLED | 66 |
35. |
SPREMLJANJE | 62 |
36. |
PREGLED | 62 |
37. |
NADALJNJE DELO | 62 |
DEL 6: |
KONČNE DOLOČBE | 67 |
38. |
ZAČETEK VELJAVNOSTI | 63 |
39. |
ODPOVED | 63 |
DODATEK I |
UDELEŽBA V SEKTORSKEM DOGOVORU O ZRAKOPLOVIH | 64 |
DODATEK II |
NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE | 65 |
PRILOGA 1: |
IZJAVE O IZPOLNJEVANJU POGOJEV | 76 |
PRILOGA 2: |
VPRAŠALNIK IZ KONVENCIJE IZ CAPE TOWNA | 78 |
DODATEK III |
NAJNIŽJE OBRESTNE MERE | 80 |
DODATEK IV |
OBRAZEC ZA POROČANJE | 83 |
DODATEK V |
SEZNAM OPREDELITEV POJMOV | 85 |
PRILOGA IV: |
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA LADJE | 88 |
PRILOGA V: |
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V OBVESTILA | 102 |
PRILOGA VI: |
IZRAČUN NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA TRANSAKCIJE IZ KATEGORIJ TVEGANJA DRŽAVE 1–7 | 110 |
PRILOGA VII: |
REFERENČNE VREDNOSTI ZA PREMIJE ZA TRANSAKCIJE, ZA KATERE SE UPORABLJAJO TRŽNE REFERENČNE VREDNOSTI | 113 |
PRILOGA VIII: |
MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO JAMSTVA VRAČILA TRETJE STRANI, IN MERILA ZA OCENO MULTILATERALNIH ALI REGIONALNIH INSTITUCIJ | 114 |
PRILOGA IX: |
KVALITATIVNI OPISI KATEGORIJ TVEGANJA KUPCA | 116 |
PRILOGA X: |
MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO TEHNIK ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE IN IZBOLJŠAV KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA | 120 |
PRILOGA XI: |
KONTROLNI SEZNAM RAZVOJNE KAKOVOSTI | 124 |
PRILOGA XII: |
DOLOČBE O KOMERCIALNIH REFERENČNIH OBRESTNIH MERAH (CIRR) | 126 |
PRILOGA XIII: |
SEZNAM OPREDELITEV POJMOV | 129 |
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
1. NAMEN
a) |
Glavni namen Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu Sporazum) je zagotoviti okvir za pravilno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov. |
b) |
Cilj Sporazuma je spodbujati enake konkurenčne pogoje za uradno podporo, kot je opredeljeno v členu 5(a), da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih. |
2. STATUS
Sporazum, pripravljen v okviru OECD, je bil sklenjen aprila 1978 za nedoločen čas. Gre za neformalen prijateljski sporazum med udeleženkami; Sporazum ni pravni akt OECD (1), čeprav mu Sekretariat OECD (v nadaljnjem besedilu: Sekretariat) zagotavlja upravno podporo.
3. UDELEŽBA
Obstoječe udeleženke Sporazuma so: Avstralija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica, Turčija, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike. Obstoječe udeleženke lahko druge države članice in nečlanice OECD povabijo, da postanejo udeleženke.
4. INFORMACIJE, KI SO NA VOLJO NEUDELEŽENKAM
a) |
Udeleženke se zavežejo, da bodo z neudeleženkami delile informacije o obvestilih, povezanih z uradno podporo, kot je določeno v členu 5(a). |
b) |
Udeleženka na podlagi vzajemnosti odgovori na zahtevo neudeleženke v konkurenčnih razmerah o finančnih pogojih, ki jih ponuja za svojo uradno podporo, kakor bi odgovorila na zahtevo udeleženke. |
5. PODROČJE UPORABE
Sporazum se uporablja za vso uradno podporo za izvoz blaga in/ali storitev, ki jo zagotavlja vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, vključno s finančnimi najemi z roki odplačevanja dve leti ali več.
a) |
Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah:
|
b) |
Sporazum se uporablja za vezano pomoč; postopki, določeni v poglavju IV, se uporabljajo tudi za nevezano pomoč v zvezi s trgovino. |
c) |
Sporazum se ne uporablja za izvoz vojaške opreme in kmetijskih proizvodov. |
d) |
Uradna podpora se ne dodeli, če obstajajo jasni dokazi, da je bila pogodba sklenjena s kupcem v državi, ki ni končna namembna država blaga, in izključno zato, da se pridobi ugodnejši rok vračila. |
6. PREPOVEDI GLEDE PODPORE V OKVIRU SPORAZUMA
Udeleženke ne zagotavljajo uradno podprtih izvoznih kreditov ali vezane pomoči za:
a) |
izvoz novih elektrarn na premog ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za izgradnjo in zagon takih elektrarn. Vključitev nove enote za proizvodnjo električne energije iz premoga v obstoječem obratu se šteje za novo elektrarno na premog; |
b) |
izvozno dobavo opreme obstoječim elektrarnam na premog, razen če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
|
c) |
Prepovedi iz odstavkov (a) in (b) se ne uporabljata za elektrarne na premog, ki obratujejo z učinkovitimi napravami za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljika (CCUS), ali za naknadno opremljanje obstoječih elektrarn na premog z namestitvijo CCUS, kot je določeno v tipu 1 razreda projektov B iz Dodatka I k Prilogi I. |
d) |
Udeleženke se strinjajo, da bodo na zahtevo udeleženke opravile pregled tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, ki niso povezane s CCUS in ki bi se lahko razvile v prihodnosti, za namene izjem od odstavkov (a) in (b). Vključitev vseh prihodnjih izjem temelji na soglasni odločitvi udeleženk. |
e) |
Določbe iz odstavkov (a) do (d) se pregledajo najpozneje 31. decembra 2022, da bi se prispevalo k skupnemu cilju obravnavanja podnebnih sprememb, pri čemer se upoštevajo:
|
7. SEKTORSKI DOGOVORI
a) |
Naslednji sektorski dogovori so del Sporazuma:
|
b) |
Udeleženka sektorskega dogovora iz Priloge I, II ali IV lahko zadevne določbe uporablja za uradno podporo izvozu blaga in/ali storitev, ki jih zajemajo zadevni sektorski dogovori. Za Prilogo I ali II, kadar sektorski dogovor ne vključuje določbe, ki ustreza določbi Sporazuma, udeleženka navedenega sektorskega dogovora uporabi določbo Sporazuma. |
c) |
Za izvoz blaga in/ali storitev, ki jih zajema Priloga III, udeleženke, ki so tudi udeleženke navedenega sektorskega dogovora, uporabljajo določbe navedenega sektorskega dogovora. |
8. ODPOVED
Udeleženka lahko odpove Sporazum s pisnim obvestilom Sekretariatu, pri čemer uporabi sredstva za takojšnjo komunikacijo, npr. sistem elektronske pošte, ki ga vzdržuje Sekretariat za lažjo komunikacijo med udeleženkami in seboj. Odpoved začne veljati 180 koledarskih dni po dnevu, ko Sekretariat prejme obvestilo.
9. SPREMLJANJE
Sekretariat spremlja izvajanje Sporazuma.
POGLAVJE II
FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE
Finančni pogoji za izvozne kredite zajemajo vse določbe, navedene v tem poglavju, in se medsebojno berejo. Sporazum določa omejitve pogojev, ki so lahko uradno podprte. Udeleženke se zavedajo, da se za nekatere trgovinske ali industrijske sektorje uporabljajo bolj restriktivni finančni pogoji od tistih iz Sporazuma. Udeleženke morajo še naprej spoštovati take običajne finančne pogoje, zlasti načelo, v skladu s katerim rok odplačevanja ne presega življenjske dobe blaga in storitev.
10. KLASIFIKACIJA DRŽAV GLEDE NA PODPORO ZA LOKALNE STROŠKE
a) |
Države kategorije I so države OECD z visokim dohodkom na prebivalca (2). Vse druge države so v kategoriji II. |
b) |
Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki:
|
c) |
Država je lahko uvrščena v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v isti kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, dve zaporedni leti. |
11. POLOG, NAJVEČJA URADNA PODPORA IN LOKALNI STROŠKI
a) |
Udeleženke zahtevajo od kupcev blaga in storitev, ki so predmet uradne podpore, da opravijo polog v višini najmanj 15 % pogodbene vrednosti izvoza na začetni datum kredita ali pred njim, kakor je določeno v Prilogi XIII. Pri odmeri pologa se lahko pogodbena vrednost izvoza sorazmerno zmanjša, če posel vključuje blago in storitve iz tretje države, za katere ne velja uradna podpora. Financiranje/zavarovanje 100 % premije je dovoljeno. Premija je lahko vključena v pogodbeno vrednost izvoza ali ne. Zadržana plačila, opravljena po začetnem datumu kredita, se v tem kontekstu ne štejejo za polog. |
b) |
Uradna pomoč za take pologe je mogoča le v obliki zavarovanja ali jamstva za običajna predkreditna tveganja. |
c) |
Z izjemo določb iz odstavkov (b) in (d) udeleženke ne zagotavljajo uradne podpore, ki bi presegala 85 % pogodbene vrednosti izvoza, vključno z dobavo tretje države, vendar brez lokalnih stroškov. |
d) |
Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo za lokalne stroške pod naslednjimi pogoji:
|
12. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA
a) |
Rok odplačevanja ne sme biti daljši od življenjske dobe izvoženega blaga in storitev ali, kot je ustrezno, življenjske dobe projekta, v katerega se izvažajo blago in storitve. |
b) |
Ne glede na člen 12(a) je najdaljši rok odplačevanja 15 let. |
c) |
Ne glede na člen 12(b) je najdaljši rok odplačevanja za vsako elektrarno (3), ki ni upravičena do podpore na podlagi Priloge I ali II, 12 let. |
d) |
Udeleženka pošlje predhodno obvestilo v skladu s členom 44, ko bo zagotovljena uradna podpora za vsako transakcijo z rokom odplačevanja, daljšim od desetih let, s kreditno vrednostjo 10 milijonov SDR ali več. |
13. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI
a) |
Glavnica izvoznega kredita se običajno odplača v enakih in rednih obrokih ali, kadar je to ustrezno (npr. kadar se podpora zagotavlja za lizing ali za izvoz samostojnih strojev ali opreme), z enakimi odplačili glavnice in obresti skupaj. |
b) |
Glavnica se odplačuje najmanj letno, pri čemer se prvi obrok glavnice plača najpozneje eno leto po začetnem datumu kredita. |
c) |
Obresti se plačajo najmanj na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. V primeru letnih odplačil glavnice se obresti plačajo najmanj na vsakih dvanajst mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje dvanajst mesecev po začetnem datumu kredita. |
d) |
Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
e) |
Kadar je to ustrezno utemeljeno z neravnovesjem med časovno razporeditvijo sredstev, ki so na voljo dolžniku, in profilom servisiranja dolga, dovoljenim v skladu s parametri iz odstavkov (a) in (b), ali kadar se amortizacijski načrt ne ujema s prostim denarnim tokom dolžnika ali projekta, se lahko izvozni krediti zagotovijo v okviru naslednjih omejitev:
|
f) |
Udeleženka pošlje predhodno obvestilo v skladu s členom 44, ko je zagotovljena uradna podpora v skladu s členom 13(e) za vsako transakcijo s kreditno vrednostjo 10 milijonov SDR ali več. V takih obvestilih udeleženke med drugim zagotovijo:
|
14. OBRESTNE MERE, PREMIJSKE STOPNJE IN DRUGI STROŠKI
a) |
Obresti izključujejo:
|
b) |
Kadar se uradna podpora dodeli z neposrednimi krediti/financiranjem ali refinanciranjem, se lahko premija prišteje nominalni vrednosti obrestne mere ali pa se lahko šteje kot ločen strošek; obe sestavini je treba ločeno navesti udeleženkam. |
15. ROK VELJAVNOSTI ZA IZVOZNE KREDITE
Finančni pogoji za posamezen izvozni kredit ali kreditno linijo, razen roka veljavnosti za komercialne referenčne obrestne mere (Commercial Interest Reference Rates – CIRR) iz Priloge XII, se ne določijo za več kot šest mesecev pred zadnjo obveznostjo.
16. UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB
Sporazum organom za zavarovanje izvoznih kreditov ali finančnim ustanovam ne preprečuje, da bi dali soglasje za manj restriktivne pogoje od tistih, ki jih predvideva Sporazum, če se taki ukrepi sprejmejo po sklenitvi pogodbe (ko dogovor o izvoznem kreditu in spremljajoči dokumenti že začnejo veljati) in kadar je njihov namen izključno ta, da bi se izognili izgubi zaradi dogodkov, ki bi lahko povzročili neplačilo ali nastanek zavarovalnega primera, ali jo čim bolj zmanjšali.
17. PRILAGAJANJE
Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom Sporazuma se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 41 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka. Za finančne pogoje, zagotovljene v skladu s tem členom, velja, da so skladni z določbami poglavij I in II ter prilog I, II, III in IV, kadar je to ustrezno.
18. NAJNIŽJE FIKSNE OBRESTNE MERE Z URADNO FINANČNO PODPORO
a) |
Udeleženke, ki zagotavljajo uradno finančno podporo za posojila s fiksno obrestno mero, uporabljajo ustrezne CIRR kot najnižje obrestne mere. CIRR so obrestne mere, izračunane v skladu z naslednjimi načeli:
|
b) |
Zagotavljanje uradne finančne podpore ne sme izravnati ali nadomestiti, delno ali v celoti, ustrezne premije kreditnega tveganja, ki se zaračuna za tveganje nevračila v skladu z določbami člena 20. |
19. SESTAVA IN UPORABA CIRR
CIRR za uradno finančno podporo, zagotovljeno na podlagi Sporazuma in vseh njegovih prilog, razen sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove (Priloga III) in sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za ladje (Priloga IV), se določi in uporablja v skladu z določbami Priloge XII.
20. PREMIJA ZA KREDITNO TVEGANJE
Udeleženke poleg obresti zaračunavajo premije za kritje tveganja nevračila izvoznih kreditov. Premijske stopnje, ki jih zaračunavajo udeleženke, morajo temeljiti na tveganju, morajo konvergirati in ne smejo biti nezadostne za kritje dolgoročnih operativnih stroškov in izgub.
21. NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA KREDITNO TVEGANJE
Udeleženke ne smejo zaračunati premijske stopnje, ki bi bila nižja od veljavne najnižje premijske stopnje (Minimum Premium Rate – MPR) za kreditno tveganje.
a) |
Veljavna MPR se določi v skladu z naslednjimi dejavniki:
|
b) |
MPR so izražene v odstotnih deležih vrednosti glavnice kredita, kakor da bi bile premije v celoti unovčene na datum kredita. Razlaga, kako izračunati MPR, vključno z matematično formulo, ki se uporablja za izračun MPR, je navedena v Prilogi VI. |
c) |
Ne glede na namembno državo se premijske stopnje, ki jih udeleženke zaračunavajo za transakcije, pri katerih se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, tj. transakcije, ki vključujejo končne dolžnike/garante (tj. subjekte kreditnega tveganja) iz držav kategorije 0, držav OECD z visokim dohodkom in držav euroobmočja z visokim dohodkom (4) ali ki vključujejo multilateralno ali regionalno institucijo, o kateri se udeleženke strinjajo, da je na splošno izvzeta iz monetarnega nadzora in transfernih predpisov države, v kateri se nahaja (5), določijo za vsak primer posebej. Udeleženke za zagotovitev, da premijske stopnje, zaračunane za transakcije, ki vključujejo dolžnike in, kadar je ustrezno, garante iz takih držav, niso nižje od oblikovanja cen na zasebnem trgu, upoštevajo naslednje postopke, pri čemer uporabljajo dogovorjene načine za pretvarjanje cen, oblikovanih na podlagi ustreznih referenčnih vrednosti, v premijske stopnje:
|
d) |
Za države z „najvišjim tveganjem“ v kategoriji 7 načeloma veljajo premijske stopnje, ki presegajo za to kategorijo določene MPR; take premijske stopnje določi udeleženka, ki zagotavlja uradno podporo. |
e) |
Pri izračunu MPR za transakcijo je veljavna razvrstitev države glede na tveganje razvrstitev države dolžnika, veljavna razvrstitev kupca glede na tveganje pa je razvrstitev dolžnika (11), razen če tretja stran, ki je kreditno sposobna glede na velikost zajamčenega dolga, zagotovi zavarovanje v obliki nepreklicnega, brezpogojnega, pravno veljavnega in izvršljivega jamstva obveznosti odplačila celotnega dolga na zahtevo za ves čas trajanja kredita. V primeru jamstva tretje strani lahko udeleženka uporabi razvrstitev glede na tveganje države za državo, v kateri se nahaja garant, in garantovo kategorijo tveganja kupca (12). |
f) |
Merila in pogoji glede uporabe jamstva tretje strani glede na okoliščine, opisane v prvi in drugi alinei odstavka (e), so določeni v Prilogi VIII. |
g) |
Konvencija HOR, ki se uporablja pri izračunu MPR, je polovica dobe črpanja in celotno obdobje odplačevanja, prevzema pa način rednega odplačevanja izvoznega kredita, tj. odplačevanje glavnice in obresti v enakih polletnih obrokih, pri čemer se prvi obrok plača šest mesecev po začetnem datumu kredita. Za izvozne kredite z nestandardnimi načini odplačevanja se ekvivalentno obdobje odplačevanja (izraženo v enakih polletnih obrokih) izračuna z naslednjo formulo: ekvivalentno obdobje odplačevanja = (povprečno ponderirano obdobje odplačevanja –0,25)/0,5. |
h) |
Udeleženka, ki se odloči za uporabo MPR, povezano z garantom tretje strani iz države, ki ni država dolžnika, pošlje predhodno obvestilo v skladu s členom 43. |
22. RAZVRŠČANJE DRŽAV GLEDE NA NJIHOVO TVEGANJE
Z izjemo držav OECD z visokim dohodkom in držav euroobmočja z visokim dohodkom se države razvrščajo glede na verjetnost, ali bodo odplačale svoje zunanje dolgove (tj. kreditno tveganje države).
a) |
Obstaja pet elementov kreditnega tveganja države:
|
b) |
Države so razvrščene v eno od osmih kategorij tveganja države (0–7). Za kategorije od 1 do 7 so bile vzpostavljene MPR, ne pa tudi za kategorijo 0, saj velja stopnja tveganja države za države v tej kategoriji za zanemarljivo. Kreditno tveganje, povezano s transakcijami držav kategorije 0, je povezano predvsem s tveganjem dolžnika/garanta. |
c) |
Države se razvrščajo (13) v skladu z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje, ki jo sestavljata:
|
d) |
Razvrstitve držav glede na njihovo tveganje se redno spremljajo in se vsaj enkrat letno pregledajo, Sekretariat pa nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije razvrščanja držav glede na njihovo tveganje. Če je država na novo razvrščena v nižjo ali višjo kategorijo tveganja države, udeleženke najpozneje v petih delovnih dneh po tem, ko jih je Sekretariat obvestil o novi razvrstitvi, v povezavi z novo kategorijo tveganja države zaračunajo premijske stopnje, enake ali višje od MPR. |
e) |
Sekretariat objavi razvrstitev držav glede na njihovo tveganje. |
23. OCENA TVEGANJA DRŽAVNIH POSOJILOJEMALCEV
a) |
Za vse države, razvrščene z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje v skladu s členom 22(d), se tveganje državnih posojilojemalcev izjemoma oceni z namenom opredelitve državnih posojilojemalcev:
|
b) |
Opredelitve državnih posojilojemalcev, ki ustrezajo merilom iz odstavka (a), se določijo v skladu z metodologijo ocene tveganja državnih posojilojemalcev, ki so jo razvile in sprejele udeleženke. |
c) |
Seznam državnih posojilojemalcev, ki izpolnjujejo merila iz odstavka (a), se redno spremlja in vsaj enkrat letno pregleda, pri čemer Sekretariat nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije ocene tveganja državnih posojilojemalcev. |
d) |
Sekretariat objavi seznam državnih posojilojemalcev iz odstavka (b). |
24. RAZVRŠČANJE KUPCEV GLEDE NA TVEGANJE
Dolžniki in po potrebi garanti v državah, ki so razvrščene v kategorije tveganja držav 1–7, se razvrstijo v eno od kategorij tveganja kupca, ki so bile vzpostavljene v povezavi z državo dolžnika/garanta (14). Matrika kategorij tveganja kupca, v katero so razvrščeni dolžniki in garanti, je navedena v Prilogi VI. Kvalitativni opisi kategorij tveganja kupca so navedeni v Prilogi IX.
a) |
Razvrstitve kupcev glede na tveganje temeljijo na nadrejeni nezavarovani bonitetni oceni dolžnika/garanta, ki jo določi udeleženka. |
b) |
Ne glede na odstavek (a) se lahko transakcije s kreditno vrednostjo 5 milijonov SDR ali manj razvrstijo na podlagi transakcije, tj. po morebitnih kreditnih izboljšavah tveganja kupca, vendar pa take transakcije, ne glede na njihovo razvrščenost, niso upravičene do nobenih popustov za uporabo kreditnih izboljšav tveganja kupca. |
c) |
Državni dolžniki in garanti so razvrščeni v kategorijo tveganja kupca SOV/CC0. |
d) |
Izjemoma so lahko nedržavni dolžniki in garanti razvrščeni v kategorijo tveganja kupca „manjše od tveganja državnih posojilojemalcev“ (SOV+), če (15):
|
e) |
Udeleženke pošljejo predhodno obvestilo v skladu s členom 44 za transakcije:
|
f) |
V primeru konkurence pri posamezni transakciji, na podlagi katere so konkurenčne udeleženke dolžnika/garanta razvrstile v različne kategorije tveganja kupca, konkurenčne udeleženke poskušajo doseči dogovor o skupni razvrstitvi kupcev glede na tveganje. Če sporazum o skupni razvrstitvi ni dosežen, udeleženki, ki je dolžnika/garanta razvrstila v višjo razvrstitev kupca glede na tveganje, ni prepovedano uporabljati nižje razvrstitve kupca glede na tveganje. |
25. ODSTOTEK IN KAKOVOST URADNEGA KRITJA IZVOZNIH KREDITOV
MPR se razlikujejo zaradi upoštevanja različne kakovosti izvozno-kreditnih produktov in odstotka kritja, ki ga zagotavljajo udeleženke, kot je navedeno v Prilogi VI. Razlikovanje temelji na izhodiščih izvoznika (tj. nevtralizacija konkurenčnega učinka, ki izhaja iz različne kakovosti produkta, zagotovljene izvozniku ali finančni ustanovi).
a) |
Kakovost izvoznokreditnega produkta je odvisna od tega, ali je produkt zavarovanje, jamstvo ali neposredni kredit/financiranje, za zavarovalne produkte pa, ali je kritje obresti med čakalnim rokom za zahtevke (tj. obdobje med datumom zapadlosti plačila, ki ga opravi dolžnik, in datumom, ko je zavarovatelj dolžan izvozniku/finančni ustanovi povrniti škodo) brez dodatnih dajatev. |
b) |
Vsi obstoječi izvoznokreditni produkti, ki jih ponujajo udeleženke, se razvrstijo v eno od treh kategorij produktov:
|
26. TEHNIKE ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE
a) |
Udeleženke lahko uporabijo naslednje tehnike za zmanjšanje tveganja države, katerih posebna uporaba je navedena v Prilogi X:
|
b) |
Udeleženke, ki uporabijo MPR glede na zmanjševanje tveganja države, pošljejo predhodno obvestilo v skladu s členom 43. |
c) |
Pri transakcijah, pri katerih se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, ni mogoče zmanjšati tveganja države. |
27. IZBOLJŠAVE KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA
a) |
Udeleženke lahko uporabijo naslednje izboljšave kreditnega tveganja kupca (BRCE), ki omogočajo uporabo dejavnika kreditne izboljšave (CEF), ki je višji od 0:
|
b) |
Opredelitve BRCE in najvišjih vrednosti CEF za dolžnike iz kategorij 1–7 in za dolžnike, za katere se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, so navedene v Prilogi X. |
c) |
BRCE se lahko uporabijo same ali v kombinaciji z naslednjimi omejitvami:
|
d) |
Udeleženke pošljejo predhodno obvestilo v skladu s členom 44 za transakcije z nedržavnim dolžnikom/garantom, kadar se zaradi BRCE uporabi CEF, višji od 0, ali kadar se BRCE uporabijo pri transakciji, pri kateri se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, zaradi česar so oblikovane cene nižje od ustrezne MPR, določene z modelom TCMB. |
28. VELJAVNOST NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA KREDITNO TVEGANJE
a) |
Da bi ocenili ustreznost MPR in po potrebi omogočili prilagajanje navzgor ali navzdol, se vzporedno uporabljajo instrumenti za pridobivanje povratnih informacij o premijah (Premium Feedback Tool – PFT), s katerimi se redno spremljajo in usklajujejo MPR. |
b) |
S PFT se oceni ustreznost MPR glede na dejanske izkušnje institucij, ki zagotavljajo uradne izvozne kredite, in glede na informacije zasebnega trga o oblikovanju cen za kreditno tveganje. |
POGLAVJE III
DOLOČBE ZA VEZANO POMOČ
29. SPLOŠNA NAČELA
a) |
Udeleženke so se dogovorile, da morajo oblikovati dopolnjujoče politike za izvozne kredite in vezano pomoč. Politike izvoznih kreditov morajo temeljiti na svobodni konkurenci in svobodnem oblikovanju tržnih sil. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti potrebna zunanja sredstva državam, sektorjem ali projektom, ki imajo omejen dostop do tržnega financiranja ali pa takega dostopa sploh nimajo. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti najboljše razmerje med kakovostjo in ceno, kar najbolj zmanjšati izkrivljanje trgovanja in prispevati k razvojno učinkoviti uporabi teh sredstev. |
b) |
Določbe tega sporazuma o vezani pomoči se ne uporabljajo za programe pomoči multilateralnih ali regionalnih institucij. |
c) |
Ta načela ne prejudicirajo stališč Odbora za razvojno pomoč (Development Assistance Committee – DAC) o kakovosti vezane in nevezane pomoči. |
d) |
Udeleženka lahko zahteva dodatne informacije, bistvene za stopnjo vezanosti katere koli oblike pomoči. Če ni gotovo, ali določena praksa financiranja spada v okvir opredelitve vezane pomoči iz Priloge XIII, država donatorka zagotovi dokazila glede tega, da je pomoč dejansko „nevezana“ v skladu z opredelitvijo iz Priloge XIII. |
30. OBLIKE VEZANE POMOČI
Vezana pomoč je lahko v obliki:
a) |
posojil uradne razvojne pomoči, kakor so opredeljena v temeljnih načelih DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance) (1987); |
b) |
nepovratnih finančnih spodbud uradne razvojne pomoči, kakor so opredeljene v temeljnih načelih DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (1987), ter |
c) |
drugih uradnih sredstev, kar vključuje nepovratna sredstva in posojila, vendar pa ne zajema uradno podprtih izvoznih kreditov, ki so v skladu s Sporazumom, ali |
d) |
kakršnih koli mešanih oblikah, pravno ali dejansko, pod nadzorom donatorke, posojilodajalca ali posojilojemalca, ki zajemajo dve ali več od predhodnih in/ali naslednjih finančnih sestavin:
|
31. MEŠANO FINANCIRANJE
a) |
Mešano financiranje lahko poteka v več oblikah, vključno z mešanimi krediti, mešanim financiranjem, skupnim financiranjem, vzporednim financiranjem ali enkratnimi celovitimi transakcijami. Glavne značilnosti vseh teh oblik so:
|
b) |
„Dejanska“ medsebojna povezava ali vez se določi z dejavniki, kot so:
|
c) |
Naslednje prakse ne preprečujejo določitve „dejanske“ medsebojne povezave ali vezi:
|
32. UPRAVIČENOST DRŽAVE DO VEZANE POMOČI
a) |
Državam, v katerih je BND na prebivalca po podatkih Svetovne banke nad zgornjo mejo za države z nižjim srednjim dohodkom, se vezana pomoč ne odobri. Svetovna banka vsako leto znova preračuna ta prag (17). Država se lahko uvrsti v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, dve zaporedni leti. |
b) |
Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki:
|
33. UPRAVIČENOST PROJEKTA
a) |
Vezana pomoč se ne odobri za javne ali zasebne projekte, ki bi morali biti komercialno izvedljivi, če bi se financirali po tržnih pogojih ali pogojih Sporazuma. |
b) |
Ključna preskusa za tako upravičenost do pomoči sta:
|
c) |
Ključna preskusa iz odstavka (b) naj bi pokazala, kako bi bilo treba ovrednotiti projekt, da bi se ugotovilo, ali naj se financira s tako pomočjo ali z izvoznimi krediti po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma. S posvetovalnim procesom iz členov 47 do 49 naj bi se po pričakovanju sčasoma oblikovala zbirka izkušenj, v kateri bodo agencije za izvozne kredite in tudi agencije za pomoč našle napotke, kako določiti mejo med tema kategorijama projektov. |
d) |
Katera koli udeleženka, ki želi zagotoviti pomoč za blago in/ali storitve, zajete v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za ladje, mora potrditi, da se ladja med obdobjem odplačevanja ne vodi z odprtim registrom in da je pridobljeno ustrezno jamstvo, da končni lastnik stalno prebiva v državi prejemnici, da ni pasivno hčerinsko podjetje tujega podjetja in da se je obvezal, da ladje ne bo prodal brez odobritve vlade svoje države. |
34. NAJNIŽJA RAVEN KONCESIVNOSTI
Udeleženke ne zagotavljajo vezane pomoči, katere raven koncesivnosti je nižja od 35 % ali 50 %, če je država upravičenka najmanj razvita država (Least Developed Country – LDC), razen v primerih, navedenih spodaj, ki so tudi izvzeti iz postopkov obveščanja iz členov 45(a) in 46(a):
a) |
tehnična pomoč: vezana pomoč, kadar uradna razvojna pomoč zajema izključno tehnično sodelovanje v višini manj kot 3 % skupne vrednosti transakcije ali manj kot en milijon SDR, pri čemer velja nižja vrednost, in |
b) |
manjši projekti: kapitalski projekti v vrednosti manj kot milijon SDR, ki se v celoti financirajo v obliki nepovratne razvojne pomoči. |
35. IZJEME OD UPRAVIČENOSTI DRŽAVE ALI PROJEKTA DO VEZANE POMOČI
a) |
Določbe členov 32 in 33 se ne uporabljajo za vezano pomoč, kadar je raven koncesivnosti 80 % ali več, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, opisanega v členu 31. |
b) |
Določbe člena 33 se ne uporabljajo za vezano pomoč v vrednosti manj kot 2 milijona SDR, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega paketa, opisanega v členu 31. |
c) |
Za vezano pomoč najmanj razvitim državam (LDC), kakor jih opredeljujejo Združeni narodi, ne veljajo določbe členov 32 in 33. |
d) |
Udeleženke ugodno obravnavajo pospešitev postopkov vezane pomoči v skladu s posebnimi okoliščinami:
|
e) |
Ne glede na člena 32 in 33 lahko udeleženka izjemoma zagotovi podporo na enega od naslednjih načinov:
|
36. IZRAČUN RAVNI KONCESIVNOSTI VEZANE POMOČI
Raven koncesivnosti vezane pomoči se izračuna po isti metodi kot za element nepovratnih sredstev, ki jo uporablja DAC, razen naslednjega:
a) |
Diskontna stopnja, ki se uporablja za izračun ravni koncesivnosti posojila v dani valuti, tj. diferencirana diskontna stopnja (Differentiated Discount Rate – DDR), se vsako leto 15. januarja spremeni in se izračuna na naslednji način (18):
|
b) |
Referenčni datum za izračun ravni koncesivnosti je začetni datum kredita, kakor je določen v Prilogi XIII. |
c) |
Za izračun skupne ravni koncesivnosti mešanega finančnega paketa se šteje, da so ravni koncesivnosti naslednjih kreditov, sredstev in plačil enake nič:
Plačila na začetni datum kredita ali pred njim, ki se ne štejejo za polog, se vključijo v izračun ravni koncesivnosti. |
d) |
Diskontna stopnja pri prilagajanju: pri prilagajanju pogojev pomoči pomeni prilagajanje do identičnosti prilagajanje na identično raven koncesivnosti; ta se ponovno preračuna z diskontno stopnjo, veljavno v času prilagajanja. |
e) |
Lokalni stroški in nabava pri tretjih državah se vključijo v izračun ravni koncesivnosti samo, če jih financira država donatorka. |
f) |
Skupna raven koncesivnosti paketa se določi tako, da se nominalna vrednost vsake sestavine paketa pomnoži z ustrezno ravnjo koncesivnosti vsake sestavine, rezultati se seštejejo in nato se seštevek deli s skupno nominalno vrednostjo sestavin. |
g) |
Diskontna stopnja za dano posojilo v okviru pomoči je stopnja, veljavna ob obvestilu o njem. Vendar pa se ob takojšnjem obvestilu uporabi diskontna stopnja, ki je veljala ob določitvi pogojev posojila v okviru pomoči. S spremembo diskontne stopnje med trajanjem posojila se ne spremeni njegova raven koncesivnosti. |
h) |
Če se valuta spremeni, preden je pogodba sklenjena, se obvestilo spremeni. Za izračun ravni koncesivnosti, se uporablja diskontna stopnja, ki velja na datum spremembe. Sprememba ni potrebna, če so alternativna valuta in vse potrebne informacije za izračun ravni koncesivnosti razvidne iz izvornega obvestila. |
i) |
Ne glede na odstavek (g) se za izračun ravni koncesivnosti posameznih transakcij v okviru kreditne linije pomoči uporabi diskontna stopnja, ki je bila prvotno priglašena za kreditno linijo. |
37. ROK VELJAVNOSTI VEZANE POMOČI
a) |
Udeleženke ne smejo določiti pogojev za vezano pomoč za več kot dve leti, ne glede na to, ali gre za financiranje posameznih transakcij ali protokol o pomoči, kreditno linijo pomoči ali podoben sporazum. Pri protokolu o pomoči, kreditni liniji pomoči ali podobnem sporazumu se doba veljavnosti začne na datum njegovega podpisa, o čemer je treba poslati obvestilo v skladu s členom 46; o podaljšanju kreditne linije se pošlje obvestilo, kakor da bi bila to nova transakcija, s pojasnilom, da gre za podaljšanje, in sicer v skladu s pogoji, dovoljenimi v času obvestila o podaljšanju. Pri posameznih transakcijah, vključno s tistimi, o katerih je poslano obvestilo v okviru protokola o pomoči, kreditne linije pomoči ali podobnega sporazuma, se obdobje veljavnosti začne na datum obvestila o prevzemu obveznosti v skladu s členom 45 ali 46, kakor je ustrezno. |
b) |
Ko država prvič postane neupravičena do 17-letnih posojil Svetovne banke, se veljavnost obstoječih in novih protokolov o vezani pomoči in kreditnih linij, o katerih so bila poslana uradna obvestila, omeji na eno leto po datumu potencialne spremembe razvrstitve v skladu s postopki iz člena 32(b). |
c) |
Podaljšanje takih protokolov in kreditnih linij je mogoče samo pod pogoji, ki so skladni z določbami členov 32 in 33 Sporazuma po:
V takih okoliščinah se lahko ohranijo obstoječi pogoji ne glede na spremembo diskontne stopnje iz člena 36. |
38. PRILAGAJANJE
Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom Sporazuma se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 41 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka.
POGLAVJE IV
POSTOPKI
ODDELEK 1
SKUPNI POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVANJEM
39. OBVESTILA
Obvestila, ki jih določajo postopki v Sporazumu, so pripravljena v skladu s Prilogo V in vsebujejo podatke, ki jih vsebuje navedena priloga, kopije pa se pošljejo Sekretariatu.
40. INFORMACIJE O URADNI POMOČI
a) |
Takoj ko se udeleženka obveže za uradno podporo, o kateri je poslala obvestilo v skladu s postopki iz členov 43 do 46, o tem ustrezno obvesti vse druge udeleženke, tako da v ustrezni obrazec za naknadno poročanje vnese sklicno številko obvestila. |
b) |
Pri izmenjavi informacij v skladu s členi 51 do 53 udeleženka obvesti druge udeleženke o kreditnih pogojih, pod katerimi namerava podpreti določeno transakcijo, in jih lahko zaprosi za podobne informacije. |
c) |
Poleg informacij, določenih v Prilogi V, ki se zagotovijo za transakcije, za katere je bilo poslano predhodno obvestilo v skladu s členom 43 ali 44, udeleženke v ustreznem obrazcu za naknadno poročanje zagotovijo:
|
41. POSTOPKI PRILAGAJANJA
a) |
Pred prilagajanjem finančnim pogojem, ki jih domnevno ponuja udeleženka ali neudeleženka v skladu s členoma 17 in 38, si udeleženka čim bolj prizadeva, vključno z uporabo ustnih posvetovanj, opisanih v členu 53, da preveri, ali so ti pogoji uradno podprti, pri čemer ravna v skladu z naslednjim:
|
b) |
Udeleženka, ki namerava ponuditi finančne pogoje, identične pogojem, uradno prijavljenim v skladu s členoma 43 in 44, lahko to stori po tem, ko se izteče ustrezen čakalni rok iz navedenih členov. Udeleženka o svoji nameri čim prej pošlje obvestilo. |
42. POSEBNA POSVETOVANJA
a) |
Udeleženka, ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka pobudnica), ugodnejši od pogojev iz Sporazuma, o tem obvesti Sekretariat. Sekretariat nemudoma poskrbi, da so take informacije na voljo. |
b) |
Udeleženka pobudnica v dveh delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje svoje ponudbe. |
c) |
Po pojasnitvi udeleženke pobudnice lahko katera koli udeleženka zahteva, da Sekretariat v petih delovnih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek udeleženk za razpravo o tem vprašanju. |
d) |
Finančni pogoji, ki so uradno podprti, ne začnejo veljati do izida posebnega posvetovalnega sestanka udeleženk. |
ODDELEK 2
POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE
43. PREDHODNO OBVESTILO Z RAZPRAVO
a) |
Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti s kreditno vrednostjo nad 10 milijonov SDR v skladu s Prilogo V obvesti vse druge udeleženke, če:
|
b) |
Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti s kreditno vrednostjo nad 10 milijonov SDR v skladu s Prilogo V obvesti vse druge udeleženke, če se podpora dodeli v skladu s členom 6(a)(2) Priloge I. |
c) |
Če v tem času katera koli druga udeleženka zahteva razpravo, udeleženka pobudnica počaka še dodatnih deset koledarskih dni. |
d) |
Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj v skladu s členom 62. Udeleženke vodijo evidenco svojih izkušenj glede premijskih stopenj, o katerih je bilo poslano obvestilo v skladu z odstavkom (a). |
44. PREDHODNO OBVESTILO
a) |
Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti z rokom odplačevanja, ki je daljši od deset let, in s kreditno vrednostjo nad 10 milijonov SRD v skladu s Prilogo V obvesti vse druge udeleženke. |
b) |
Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti s kreditno vrednostjo nad 10 milijonov SRD v skladu s Prilogo V obvesti vse druge udeleženke, če je podpora zagotovljena v skladu s:
|
c) |
Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti s kreditno vrednostjo nad 10 milijonov SRD v skladu s Prilogo V obvesti vse druge udeleženke, če je podpora zagotovljena v zvezi s:
|
ODDELEK 3
POSTOPKI ZA POMOČ, POVEZANO S TRGOVANJEM
45. PREDHODNO OBVESTILO
a) |
Udeleženka pošlje predhodno obvestilo v skladu s Prilogo V, če namerava zagotoviti uradno podporo za:
|
b) |
Predhodno obvestilo se pošlje najpozneje 30 delovnih dni pred zaključkom zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej. |
c) |
Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke. |
d) |
Določba tega člena se uporablja za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, kakor je opisano v členu 31. |
46. TAKOJŠNJE OBVEŠČANJE
a) |
Udeleženka v skladu s Prilogo V takoj, tj. v dveh delovnih dneh po prevzemu obveznosti, obvesti vse druge udeleženke, če zagotovi uradno podporo za vezano pomoč v eni od naslednjih vrednosti:
|
b) |
Udeleženka prav tako nemudoma obvesti vse druge udeleženke, če je podpisan protokol o pomoči, kreditna linija ali podoben sporazum. |
c) |
Predhodno obvestilo ni potrebno, če se udeleženka namerava prilagoditi finančnim pogojem, za katere se zahteva takojšnje obvestilo. |
ODDELEK 4
POSVETOVALNI POSTOPKI ZA VEZANO POMOČ
47. NAMEN POSVETOVANJ
a) |
Udeleženka, ki želi pojasnila o možni poslovni motivaciji za vezano pomoč, lahko zahteva, da se zagotovi izčrpna ocena kakovosti pomoči (podrobno navedena v Prilogi XI). |
b) |
Poleg tega lahko udeleženka v skladu s členom 48 zahteva posvetovanja z drugimi udeleženkami. Ta posvetovanja vključujejo ustna posvetovanja, kakor je opisano v členu 53, da bi se na njih:
|
48. OBSEG IN ČASOVNA RAZPOREDITEV POSVETOVANJ
a) |
Med posvetovanji lahko udeleženka med drugim zahteva naslednje informacije:
|
b) |
Posvetovanje se zaključi, o ugotovitvah glede obeh vprašanj iz člena 46 pa Sekretariat obvesti vse udeleženke najmanj 10 delovnih dni pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej. Če med posvetujočimi se stranmi ni soglasja, Sekretariat povabi druge udeleženke, naj izrazijo svoja stališča v petih delovnih dneh. O teh stališčih poroča udeleženki, ki je poslala obvestilo, ta pa naj bi znova premislila, ali bo vztrajala, če se zdi, da ni večje podpore za ponudbo pomoči. |
49. IZID POSVETOVANJ
a) |
Donatorka, ki želi nadaljevati projekt kljub pomanjkanju večje podpore, o svoji nameri predhodno obvesti druge udeleženke najpozneje 60 koledarskih dni po koncu posvetovanja, tj. sprejetju predsednikovega sklepa. Donatorka na generalnega sekretarja OECD naslovi tudi pismo, v katerem opiše rezultate posvetovanja in pojasni prednostni netrgovalni nacionalni interes, zaradi katerega je ta ukrep nujen. Udeleženke pričakujejo, da bodo taki dogodki izjemni in redki. |
b) |
Donatorka takoj obvesti udeleženke, da je na generalnega sekretarja OECD naslovila pismo, katerega kopija je priložena obvestilu. Niti donatorka niti nobena druga udeleženka ne prevzame obveznosti za vezano pomoč, dokler ne poteče 10 delovnih dni od izdaje tega obvestila udeleženkam. Pri projektih, za katere so bile v posvetovalnem procesu ugotovljene konkurenčne komercialne ponudbe, se navedeni rok 10 delovnih dni podaljša na 15 dni. |
c) |
Sekretariat spremlja potek in rezultate posvetovanja. |
ODDELEK 5
IZMENJAVA INFORMACIJ ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO
50. KONTAKTNE TOČKE
Vsa sporočila se pošiljajo med za to določenimi kontaktnimi točkami v vsaki državi s sredstvi za takojšnjo komunikacijo, npr. prek elektronske pošte, obravnavajo pa se zaupno.
51. OBSEG POIZVEDB
a) |
Udeleženka lahko vpraša drugo udeleženko o njenem odnosu do tretje države, institucije v tretji državi ali posebnega načina poslovanja. |
b) |
Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti. |
c) |
Če se poizvedba pošlje več kot eni udeleženki, mora vsebovati seznam naslovnikov. |
d) |
Kopija vseh poizvedb se pošlje Sekretariatu. |
52. OBSEG ODGOVOROV
a) |
Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se odzove v sedmih koledarskih dneh in zagotovi čim več informacij. Odgovor vključuje čim boljšo opredelitev odločitve, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor. Kopije se pošljejo drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu. |
b) |
Če odgovor na poizvedbo naknadno postane neveljaven iz kakršnega koli razloga, na primer ker:
|
53. USTNA POSVETOVANJA
a) |
Udeleženke se v 10 delovnih dneh odzovejo na zaprosila za ustna posvetovanja. |
b) |
Zaprosilo za ustna posvetovanja je na voljo udeleženkam in neudeleženkam. Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka 10 delovnih dni. |
c) |
Predsednik udeleženk se usklajuje s Sekretariatom glede kakršnega koli potrebnega naknadnega spremljanja, npr. poenotenega posebnega dogovora. Sekretariat takoj da na voljo izid posvetovanja. |
54. POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Predlogi za poenoteni posebni dogovor se naslovijo samo na Sekretariat. Sekretariat pošlje predlog za poenoteni posebni dogovor vsem udeleženkam in, kadar gre za vezano pomoč, vsem kontaktnim točkam DAC. Identiteta pobudnice se v registru poenotenih posebnih dogovorov na elektronski oglasni deski, ki jo Sekretariat vodi v mrežnem okolju OECD, ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo udeleženki ustno razkrije identiteto pobudnice ali članice DAC. Sekretariat vodi evidenco takih zahtev. |
b) |
Predlog za poenoteni posebni dogovor je opremljen z datumom in ima naslednjo obliko:
|
c) |
Predlog za poenoten posebni dogovor, predložen v skladu s členom 32(b)(4), se naslovi na Sekretariat, kopije pa se pošljejo drugim udeleženkam. Udeleženka, ki je pripravila predlog za poenoten posebni dogovor, zagotovi izčrpno pojasnilo razlogov, zaradi katerih meni, da bi se morala razvrstitev države razlikovati od postopka iz člena 32(b). |
d) |
Sekretariat zagotovi javni dostop do dogovorjenih poenotenih posebnih dogovorov. |
55. ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE
a) |
Odzvati se je treba v 20 koledarskih dneh, čeprav se udeleženke spodbujajo, naj se na predlog za poenoteni posebni dogovor odzovejo čim prej. |
b) |
Odziv je lahko zahteva po dodatnih informacijah, sprejetje, zavrnitev, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoteni posebni dogovor. |
c) |
Za udeleženko, ki sporoči, da nima stališča, ker se nanjo niso obrnili izvoznik ali organi v državi prejemnici glede pomoči za projekt, se šteje, da je sprejela predlog za poenoteni posebni dogovor. |
56. SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Po preteku roka 20 koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoteni posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni. |
b) |
Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoteni posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk. |
c) |
Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente. Razume se, da lahko zaradi takega delnega sprejetja druge udeleženke spremenijo svoj odnos do predlaganega poenotenega posebnega dogovora. Vse udeleženke lahko prosto ponudijo pogoje, ki niso zajeti v poenotenem posebnem dogovoru, ali pa se jim prilagodijo. |
d) |
Poenoteni posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 54 in 55. V teh okoliščinah udeleženk njihova prvotna odločitev ne zavezuje. |
57. NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH
Če se udeleženka pobudnica in udeleženka, ki je predlagala spremembo ali alternativo, v dodatnem roku osmih koledarskih dni ne moreta sporazumeti o poenotenem posebnem dogovoru, se lahko ta rok podaljša na podlagi njunega obojestranskega soglasja. Sekretariat obvesti vse udeleženke o vsakem takem podaljšanju.
58. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA
Sekretariat vse udeleženke obvesti, da bo poenoteni posebni dogovor začel veljati ali da je bil zavrnjen; poenoteni posebni dogovor začne veljati tri koledarske dni po tem obvestilu. Sekretariat poskrbi, da je na elektronski oglasni deski na voljo stalno posodobljena evidenca vseh poenotenih posebnih dogovorov, ki so bili sklenjeni ali o katerih odločitev še ni bila sprejeta.
59. VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Ko je poenoteni posebni dogovor sklenjen, velja dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke. Poenoteni posebni dogovor o določeni transakciji ostane veljaven dodatni dve leti, če udeleženka zaprosi za podaljšanje v 14 koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka veljavnosti. O naknadnih podaljšanjih poenotenega posebnega dogovora o določeni transakciji ali kakršno koli podaljšanje poenotenega posebnega dogovora, ki ni povezan z določeno transakcijo, se je mogoče sporazumeti po postopkih iz členov 54 do 58. Poenoteni posebni dogovor, o katerem so se udeleženke sporazumele v skladu s členom 32(b)(4), ostane veljaven, dokler niso na voljo podatki Svetovne banke za naslednje leto. |
b) |
Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama o statusu veljavnih poenotenih posebnih dogovorov na elektronski oglasni deski. V skladu s tem Sekretariat med drugim:
Udeleženka, ki zagotavlja uradno podporo v okviru poenotenega posebnega dogovora v zvezi s pravili o izvoznih kreditih (tj. ki ni povezan s pravili o pomoči, povezani s trgovanjem), pošlje predhodno obvestilo o vsaki transakciji, podprti v skladu s členom 44. |
ODDELEK 6
PREGLEDI
60. REDNI PREGLED SPORAZUMA
a) |
Udeleženke redno pregledujejo delovanje Sporazuma. Med pregledom udeleženke med drugim pregledajo postopke za pošiljanje obvestil, izvajanje in delovanje sistema DDR, pravila in postopke o vezani pomoči, vprašanja prilagajanja, predhodno prevzete obveznosti in možnosti širše udeležbe v Sporazumu. |
b) |
Ta pregled temelji na informacijah o izkušnjah udeleženk ter na njihovih predlogih za izboljšanje delovanja in učinkovitosti Sporazuma. Udeleženke upoštevajo cilje Sporazuma ter prevladujoč gospodarski in monetarni položaj. Sekretariat prejme informacije in predloge, ki jih želijo v zvezi s tem pregledom predložiti udeleženke, najpozneje 45 koledarskih dni pred datumom pregleda. |
61. PREGLED NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER
Udeleženke najpozneje do 15. julija 2027 izvedejo celovit pregled določb CIRR iz Priloge XII.
62. PREGLED NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ IN S TEM POVEZANIH VPRAŠANJ
Udeleženke redno in spremljajo in pregledujejo vse vidike premijskih pravil in postopkov. Te vključujejo:
a) |
metodologijo za razvrstitev držav glede na njihovo tveganje in metodologijo za oceno tveganja državnih posojilojemalcev, da se pregleda njegova veljavnost glede na izkušnje; |
b) |
stopnjo MPR, s katero se zagotovi, da MPR ostajajo točno merilo za kreditno tveganje, ob upoštevanju dejanskih izkušenj institucij, ki zagotavljajo uradne izvozne kredite, kot tudi informacij o oblikovanju cen za kreditno tveganje na zasebnem trgu; |
c) |
razlikovanja v MPR, pri katerih se upoštevata različna kakovost izvoznokreditnih produktov in odstotek zagotovljenega kritja, ter |
d) |
zbirko izkušenj o uporabi zmanjšanja tveganja države in izboljšavah kreditnega tveganja kupca ter nadaljevanje veljavnosti in ustreznosti njihovega določenega vpliva na MPR. |
e) |
Celovit pregled vseh vidikov premijskih pravil Sporazuma s posebnim poudarkom na pravilih oblikovanja cen na podlagi tržnih referenčnih vrednosti se izvede najpozneje 31. decembra 2024. |
63. PREGLED URADNE PODPORE ZA LOKALNE STROŠKE
Udeleženke pregledajo določbe o podpori za lokalne stroške najpozneje do 20. aprila 2024.
64. PREGLED NAČINOV IN ROKOV ODPLAČEVANJA
Sekretariat vsaki dve leti pripravi celovito poročilo o načinih in rokih odplačevanja za izvozne kredite, ki jih podpirajo udeleženke v skladu s poglavjem II, Prilogo I in Prilogo II, na podlagi predhodnih obvestil in naknadnega poročanja. Poročilo vsebuje statistično in kvalitativno analizo uporabe prilagodljivosti profila odplačevanja in dolžine podprtih rokov odplačevanja. Če poročilo kaže, da so se pri več kot 30 % transakcij v okviru Sporazuma, podprtih v skladu s poglavjem II, Prilogo I in Prilogo II, uporabljale ustrezno utemeljene prilagodljivosti, udeleženke začnejo obvezni pregled parametrov struktur odplačevanja.
PRILOGA I
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA PODNEBNE SPREMEMBE
Namen tega sektorskega dogovora je zagotoviti ustrezne finančne pogoje za projekte v izbranih opredeljenih sektorjih, tudi v okviru mednarodnih pobud, ki znatno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, vključno s projekti v zvezi z okoljsko trajnostno energijo, zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in visoko energetsko učinkovitostjo, prilagajanjem na podnebne spremembe ter vodnimi projekti. Udeleženke tega sektorskega dogovora se strinjajo, da se finančni pogoji sektorskega dogovora, ki dopolnjuje Sporazum, izvajajo v skladu z namenom Sporazuma.
POGLAVJE I
OBSEG SEKTORSKEGA DOGOVORA
1. PODROČJE UPORABE ZA PROJEKTE V SEKTORJIH NA PODROČJU BLAŽITVE PODNEBNIH SPREMEMB, KI SO UPRAVIČENI DO PODPORE V SKLADU Z DODATKOM I
a) |
Ta sektorski dogovor določa finančne pogoje, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v upravičenih sektorjih, navedenih in opredeljenih v Dodatku I k temu sektorskemu dogovoru, pod pogojem, da se njihovi učinki tako kot vsi uradno podprti izvozni krediti obravnavajo v skladu s Priporočilom Sveta o skupnih pristopih na področju uradno podprtih izvoznih kreditov ter postopka skrbnega pregleda na področju okoljske in družbene odgovornosti iz leta 2012. Ta seznam sektorjev in po potrebi tudi ustreznih tehnološko nevtralnih meril učinkovitosti, ki se uporabljajo za opredelitev upravičenosti projekta, je sčasoma mogoče spremeniti v skladu z določbami glede pregleda iz člena 8 tega sektorskega dogovora. |
b) |
Take pogodbe se nanašajo na izvoz celotnih projektov ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za oblikovanje in zagon prepoznavnega projekta, pri čemer:
|
c) |
Pogoji, ki se uporabljajo za sektorje, navedene v razredu projekta A iz Dodatka I, so omejeni na:
|
d) |
Pogoji, ki se uporabljajo za sektorje, navedene v razredu projekta A iz Dodatka I, se ne uporabljajo za postavke zunaj meja lokacije elektrarne, za katere je običajno odgovoren kupec, predvsem za vodovodno omrežje, ki ni neposredno povezano z elektrarno, stroške v zvezi s posegi v prostor, cestami, gradbenimi naselji, elektroenergetskimi vodi in ranžirnimi postajami ter stroške, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj) v državi kupca, razen naslednjega:
|
e) |
udeleženke lahko predlagajo, da se zagotovijo finančni pogoji iz tega sektorskega dogovora za projekte za blažitev podnebnih sprememb, ki trenutno niso v Dodatku I ali kako drugače ne izpolnjujejo meril za upravičenost iz Dodatka I. Ti projekti se bodo obravnavali za vsak primer posebej v skladu s postopkom iz členov 54 do 59 Sporazuma. Udeleženke bodo z naklonjenostjo obravnavale predloge, ki so usklajeni s skupnimi podnebnimi cilji in namenom tega sektorskega dogovora. |
2. PODROČJE UPORABE ZA PROJEKTE PRILAGAJANJA NA PODNEBNE SPREMEMBE, KI SO UPRAVIČENI DO PODPORE V SKLADU Z DODATKOM II
a) |
Ta sektorski dogovor določa finančne pogoje, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe ali projekte, ki izpolnjujejo merila iz Dodatka II k temu sektorskemu dogovoru. |
b) |
Take pogodbe se nanašajo na izvoz celotnih projektov ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za izvedbo in zagon prepoznavnega projekta, pri čemer:
|
c) |
Ta sektorski dogovor se nanaša tudi na modernizacijo obstoječih projektov, da se upoštevajo vprašanja prilagajanja, kadar je verjetno, da se bo ekonomska življenjska doba projekta podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če to merilo ni izpolnjeno, se uporabljajo pogoji Sporazuma. |
3. PODROČJE UPORABE ZA VODNE PROJEKTE
Ta sektorski dogovor določa finančne pogoje, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe za izvoz celotnih projektov ali njihovih delov, povezanih z oskrbo z vodo za človeško uporabo in napravami za ravnanje z odpadno vodo, in sicer za:
a) |
infrastrukturo za oskrbo občin s pitno vodo, vključno z gospodinjstvi in malimi podjetji, tj. čiščenje vode za pridobivanje pitne vode ter distribucijsko omrežje (vključno z nadzorom puščanja); |
b) |
naprave za zbiranje in čiščenje odpadne vode, tj. zbiranje in čiščenje gospodinjskih in industrijskih odpadnih voda in odplak, vključno s postopki za ponovno uporabo ali recikliranje vode in obdelavo blata, ki so neposredno povezani s temi dejavnostmi; |
c) |
modernizacijo takih naprav v primerih, kadar je verjetno, da se bo ekonomska življenjska doba obrata podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če to merilo ni izpolnjeno, se uporabljajo določbe Sporazuma. |
POGLAVJE II
DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE
4. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA
a) |
Najdaljši rok odplačevanja za transakcije v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb, ki so upravičene do podpore v skladu s členom 1 tega sektorskega dogovora, je določen v Dodatku I. |
b) |
Najdaljši rok odplačevanja za transakcije v zvezi s prilagajanjem podnebnim spremembam, ki so upravičene do podpore v skladu s členom 2 tega dogovora in v skladu z merili upravičenosti iz Dodatka II, je 22 let. |
c) |
Najdaljši rok odplačevanja za transakcije v zvezi z vodo, ki so upravičene do podpore v skladu s členom 3 tega dogovora, je 22 let. |
5. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI
a) |
Glavnica izvoznega kredita se običajno odplača v enakih in rednih obrokih ali, kadar je to ustrezno (npr. kadar se podpora zagotavlja za lizing ali za izvoz samostojnih strojev ali opreme), z enakimi odplačili glavnice in obresti skupaj. |
b) |
Glavnica se plača najmanj letno, pri čemer se prvi obrok glavnice plača najpozneje eno leto po začetnem datumu kredita. |
c) |
Obresti se plačajo najmanj na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. V primeru letnih odplačil glavnice se obresti plačajo najmanj na vsakih dvanajst mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje dvanajst mesecev po začetnem datumu kredita. |
d) |
Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
e) |
Kadar je to ustrezno utemeljeno z neravnovesjem med časovno razporeditvijo sredstev, ki so na voljo dolžniku, in profilom servisiranja dolga, ki je mogoč v skladu s parametri iz odstavkov (a) in (b), se lahko izvozni krediti, podprti na podlagi tega dogovora, zagotovijo v okviru naslednjih omejitev:
|
POGLAVJE III
POSTOPKI
6. PREDHODNO OBVESTILO
a) |
Udeleženka, ki namerava zagotoviti podporo v skladu z določbami tega sektorskega dogovora, vsaj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti s kreditno vrednostjo nad deset milijonov SDR pošlje predhodno obvestilo, in sicer v skladu s:
|
b) |
Tako obvestilo vsebuje izčrpen opis projekta, da se dokaže skladnost projekta z merili podpore iz člena 1 ali 2 tega sektorskega dogovora. |
c) |
Za projekte, podprte v skladu z Dodatkom I k temu sektorskemu dogovoru, tako obvestilo vključuje informacije o tehničnih standardih ali standardih zmogljivosti, ki se uporabljajo, in, po potrebi, o pričakovanem zmanjšanju emisij. |
d) |
Za projekte, podprte v skladu z Dodatkom II k temu sektorskemu dogovoru, tako obvestilo vključuje rezultat pregleda, ki ga opravi neodvisna tretja oseba, če je to ustrezno. |
e) |
Za transakcije, podprte v skladu s členom 5(e) zgoraj, udeleženke med drugim zagotovijo:
|
f) |
Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj. |
POGLAVJE IV
SPREMLJANJE IN PREGLED
7. NADALJNJE DELO
Udeleženke soglašajo, da bodo proučile naslednja vprašanja:
a) |
stavbe, pri katerih je neto poraba energije enaka nič; |
b) |
projekte v zvezi z gorivnimi celicami; |
c) |
čista plinasta in tekoča goriva; |
d) |
pregled in vključitev prihodnjih mednarodnih standardov za nizkoemisijsko proizvodnjo (na primer IEA). |
8. SPREMLJANJE IN PREGLED
a) |
Sekretariat vsako leto poroča o izvajanju tega sektorskega dogovora. V tem poročilu bodo dokumentirani rezultati kakršnega koli postopka razprave v skladu s členom 43 Sporazuma. Poročilo bo vključevalo povzetek za javno objavo. |
b) |
Udeleženke redno pregledujejo področje uporabe in druge določbe tega sektorskega dogovora. Zaradi večje gotovosti bo pregled opravljen do konca leta 2028 ali ko bo po 15. juliju 2023 izvedenih 150 transakcij v okviru CCSU, odvisno od tega, kaj se zgodi prej. Ta pregled bo temeljil na izkušnjah, pridobljenih pri postopkih obveščanja (vključno z informacijami o uporabljenih tehničnih standardih ali standardih zmogljivosti in, če so na voljo, doseženih zmanjšanjih emisij), najnovejših poročilih o podnebni znanosti in oceni tržnih pogojev za tehnologije, povezane s podnebjem. |
c) |
Če ima udeleženka pomisleke, da določba ali določbe tega sektorskega dogovora ne delujejo več skladno z namenom Sporazuma, kot je določeno v členu 1 (Namen) Sporazuma, lahko zahteva, da se zadeva obravnava na naslednjem načrtovanem sestanku udeleženk, predložiti pa mora dokaze o svojih pomislekih. |
d) |
Dodatek I tega sektorskega dogovora je treba redno pregledovati, tudi na zahtevo udeleženke, da se oceni, ali je treba vanj vključiti ali z njega odstraniti katerega od razredov in/ali tipov projekta oziroma ali je treba v navedenem dodatku spremeniti kakršne koli pragove. Predlogi za nove razrede oziroma tipe projektov so podprti z informacijami o tem, kako bi morali projekti v okviru takega razreda oziroma tipa izpolnjevati merila iz člena 1 tega sektorskega dogovora. |
Dodatek I
MERILA UPRAVIČENOSTI ZA PROJEKTE BLAŽITVE PODNEBNIH SPREMEMB
Spodaj navedene opredelitve ali standardi so namenjeni spodbujanju skupnega razumevanja med udeleženkami glede izvajanja tega sektorskega dogovora za ustrezne tipe projektov. Te opredelitve in standardi ne posegajo v druge opredelitve ali standarde, povezane s podnebjem, ki že obstajajo ali so v pripravi ali bodo oblikovani.
RAZRED PROJEKTA |
OPREDELITEV |
UTEMELJITEV |
UPORABLJENI STANDARDI ALI ČASOVNICA ZA PONOVNI PREGLED |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA |
||||||||||||||||||||||
RAZRED PROJEKTA A: proizvodnja okoljsko trajnostne energije |
||||||||||||||||||||||||||
TIP 1: energija iz obnovljivih virov |
Celotni obrati ali njihovi deli in posodobitev obstoječih obratov v naslednjih sektorjih:
|
|
|
22 let |
||||||||||||||||||||||
TIP 2: proizvodnja električne energije iz čistega vodika |
Gradnja obratov za proizvodnjo električne energije, ki električno energijo proizvajajo izključno z uporabo čistega vodika. |
|
Glede standardov za čisti vodik glej RAZRED PROJEKTA F, TIP 1. |
Glej roke odplačevanja za razred projekta F, tip 1 |
RAZRED PROJEKTA |
OPREDELITEV |
UTEMELJITEV |
UPORABLJENI STANDARDI ALI ČASOVNICA ZA PONOVNI PREGLED |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA |
||
RAZRED PROJEKTA B: projekti sanacije v elektrarnah na fosilna goriva, nadomeščanje fosilnih goriv |
||||||
TIP 1: elektrarne na fosilno gorivo z delujočim zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida* |
Proces, ki vključuje ločevanje toka CO2 od emisij, ki izhajajo iz proizvodnje fosilnih goriv, prevoz do območja shranjevanja za namene okolju neškodljivega in trajnega geološkega shranjevanja CO2 ali uporabo kot vložek ali surovino za ustvarjanje proizvodov ali storitev. |
Doseganje nizkih stopenj emisij ogljika za vire energije iz fosilnih goriv. |
Intenzivnost ogljika doseže stopnjo največ 350 metričnih ton CO2 na GWh, odzračevanih v ozračje (19); ali v primeru vseh projektov je potrebna stopnja zajemanja in shranjevanja, s katero bi se zmanjšale emisije ogljika obrata za 65 % ali več; ali stopnja zajemanja mora biti vsaj 85 % CO2, ki ga izpusti oprema, ki je vključena v vlogo za uradno podprte izvozne kredite. Stopnja 85 % velja pod običajnimi pogoji obratovanja. |
18 let |
||
TIP 2: energija iz odpadkov* |
Enota, ki je namenjena proizvodnji energije s toplotno obdelavo (vključno z uplinjanjem) mešanega toka trdnih odpadkov. |
Izravnava emisij toplogrednih plinov iz uporabe konvencionalne energije in zmanjšanje prihodnjih emisij toplogrednih plinov, kot je metan, ki bi običajno izhajale iz odpadkov. |
V primeru parnega krožnega procesa mora biti učinkovitost pretvorbe energije kotla (ali parnega generatorja) vsaj 75 % na podlagi nizke kalorične vrednosti (LHV) (20). V primeru uplinjanja mora biti učinkovitost uplinjača vsaj 65 % LHV (21). |
15 let |
||
TIP 3: hibridne elektrarne* |
Elektrarna, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivega vira energije in vira fosilnega goriva. |
Za izpolnitev zahteve glede razpoložljivosti obrata je za obdobja, ko energija iz obnovljivih virov ni na voljo ali ko ta energija ne zadostuje, potreben vir energije iz fosilnih goriv. Vir fosilnih goriv omogoča uporabo obnovljivih virov energije v hibridni elektrarni, kar prispeva k bistvenemu zmanjšanju v primerjavi s standardnim obratom na fosilna goriva. |
Vzorec 1: ločena vira energije, in sicer obnovljivi vir energije in fosilno gorivo. Projekt mora biti zasnovan tako, da vsaj 50 % skupne letne proizvedene energije obrata izhaja iz obnovljivih virov energije. Vzorec 2: enoten vir energije, ki združuje obnovljive vire in fosilno gorivo. Projekt mora biti zasnovan tako, da vsaj 75 % proizvedene koristne energije izhaja iz obnovljivih virov energije. |
15 let |
||
Opomba:
|
RAZRED PROJEKTA |
OPREDELITEV |
UTEMELJITEV |
UPORABLJENI STANDARDI ALI ČASOVNICA ZA PONOVNI PREGLED |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA |
||||||||||||||
RAZRED PROJEKTA C: energetska učinkovitost |
||||||||||||||||||
TIP 1: projekti v zvezi s sočasno proizvodnjo toplote in energije* |
Sočasna proizvodnja več oblik energije (električne, mehanske in toplotne) v okviru enotnega celovitega sistema. Proizvodnja takega obrata vključuje električno ali mehansko energijo in toploto za komercialno industrijsko in/ali stanovanjsko uporabo. |
Pri proizvodnji električne energije v konvencionalnih toplotnih elektrarnah se v obliki toplote izgubi do dve tretjini uporabljene primarne energije. Zato je lahko sočasna proizvodnja toplote in električne energije učinkovita možnost blažitve emisij toplogrednih plinov. Taka proizvodnja je mogoča pri vseh gorivih (vključno z biomaso in sončno toplotno energijo) in toplotnih napravah z močjo nekaj kW do kondenzacijskih parnih elektrarn z močjo 1000 MW (22). |
Skupna učinkovitost mora biti vsaj 75 % na podlagi nizke kurilne vrednosti (LHV) (23). |
15 let |
||||||||||||||
TIP 2: daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje* |
Omrežje, ki prenaša/distribuira toplotno energijo od proizvodne enote do končnih potrošnikov. |
Izboljšanje učinkovitosti daljinskega ogrevanja z gradnjo cevovodov za paro in/ali toplo vodo z znatno toplotno učinkovitostjo, in sicer tako, da se zmanjšajo izgube zaradi cevovodov in pretvornikov ter poveča izkoriščenost odpadne toplote. Daljinsko hlajenje je celostna tehnologija, ki lahko znatno prispeva k zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida in onesnaževanja zraka ter večji varnosti oskrbe z energijo, npr. z zamenjavo posameznih klimatskih naprav. |
Toplotna prevodnost daljinskih cevovodov mora biti manjša od 80 % zadevne toplotne prevodnosti, kot je zahtevana v evropskem standardu EN 253:2009 (pregled po posodobitvi tega standarda). |
15 let |
||||||||||||||
TIP 3: pametna omrežja* |
Integrirana, tehnološko napredna električna omrežja z izboljšanimi dinamičnimi zmogljivostmi za spremljanje in nadzor vhoda in izhoda vseh njihovih tehničnih komponent (na primer proizvodnja energije, rešitve za upravljanje omrežja, pretvorniki in sistemi visokonapetostnega enosmernega toka (HVDC), sistemi prilagodljivega prenosa dvosmernega toka (FACTS), posebni sistemi oskrbe z električno energijo (SPS), prenos, distribucija, shranjevanje, rešitve za pametna omrežja močnostne elektronike, zmanjšanje porabe, merjenje, razpršeni viri energije). Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v skladu z mednarodno dogovorjenimi standardi industrije, kot sta NIST-SGIP in ETSI-CEN-CENELEC. |
Omogočanje upravljavcem omrežij, upravljavcem prenosa in distribucijskega sistema, uporabnikom omrežja, lastnikom naprav za shranjevanje, izvajalcem merjenja, ponudnikom aplikacij in storitev ali upravljavcem platform za izmenjavo energije, da ustvarijo gospodarne, okolju prijazne, uravnotežene in trajnostne energetske sisteme z zmanjšano izgubo pri prenosu in optimizirano ravnjo kakovosti dobave, varnosti, stabilnosti omrežja, zanesljivosti, zbiranja obnovljivih virov energije in stroškovne učinkovitosti, in sicer s podpiranjem pogodb za dobavo, ki vključujejo zlasti izvoz najsodobnejših inovativnih tehnologij in storitev. |
Standardi 1, 2 (a ali b) in 3 morajo biti izpolnjeni.
Standardi se bodo izmerili s primerjavo ocenjenih emisij ali porabe energije na območju, ki ga pokriva omrežje, če bi se uporabile predlagane tehnologije pametnega omrežja, ter emisij ali porabe energije na istem območju, če se te tehnologije ne bi uporabile. |
15 let |
||||||||||||||
Opomba:
|
RAZRED PROJEKTA |
OPREDELITEV |
UTEMELJITEV |
UPORABLJENI STANDARDI ALI ČASOVNICA ZA PONOVNI PREGLED |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA |
||||||||
RAZRED PROJEKTA D: projekti zajemanja, uporabe in shranjevanja ogljikovega dioksida (CCUS) |
||||||||||||
|
Gradnja in upravljanje obratov namenjenih:
|
Znatno zmanjšanje emisij ogljika iz obstoječih virov. |
Količina CO2, ki jo naprave zajamejo iz zunanjega zraka, mora biti enaka najmanj količini lastnih obratovalnih emisij. Geološko shranjevanje za ta namen izpolnjuje standard ISO 27914:2017. Upravičena uporaba zajetega in/ali transportiranega CO2 spada v okvir čistih tekočih in plinastih goriv (RAZRED PROJEKTA J) ter nizkoemisijske proizvodnje (RAZRED PROJEKTA G). Uporaba CO2 za dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, na primer za temeljitejše izkoriščanje naftnih nahajališč, ni upravičena. Za transport in skladiščenje CO2 se vzpostavijo ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja in načrti spremljanja ter pripravljajo redna poročila, ki jih preverjajo nacionalni organi ali neodvisna tretja oseba. |
22 let |
RAZRED PROJEKTA |
OPREDELITEV |
UTEMELJITEV |
UPORABLJENI STANDARDI ALI ČASOVNICA ZA PONOVNI PREGLED |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA |
RAZRED PROJEKTA E: prenos, distribucija in shranjevanje energije |
||||
TIP 1: upravljanje, prenos in distribucija energije |
Gradnja in/ali širitev obratov za omrežno shranjevanje energije (npr. kemično, termalno, mehanično in elektrokemično). Gradnja in širitev infrastrukture za prenos nizkoogljične električne energije, vključno z neposrednimi povezavami do nizkoogljičnih virov in odsekov omrežij, pri katerih mešanica virov električne energije izpolnjuje standarde. Namestitev pametnih števcev in drugih tehnologij, ki povečujejo učinkovitost omrežja. |
Lajšanje dolgoročnega in stroškovno učinkovitega razogljičenja energetskih sistemov. |
Projekti, povezani z nizkoogljično električno energijo, so upravičeni, če delež nizkoogljične električne energije znaša več kot 60 % na novo nameščenih proizvodnih zmogljivosti v petletnem obdobju. Pri nizkoogljični električni energiji gre za kateri koli vir energije, naveden v razredu projekta A tega dodatka, ali vir, pri katerem so emisije toplogrednih plinov iz proizvedene električne energije pod mejno vrednostjo 133 g CO2e/kWh. Glede na to, da je elektrifikacija v državah z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki ključna za razogljičenje, se navedeni standard za projekte v teh državah začne uporabljati šele pet let po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma, razen če se udeleženke dogovorijo drugače. Za te projekte se uporablja člen 43. Projekti gradnje in širitve infrastrukture za prenos električne energije so upravičeni, če ne povezujejo elektrarn na fosilna goriva neposredno z omrežjem. Iz projektnih dokumentov o učinkovitosti omrežja mora biti verodostojno razvidno, da je glavni namen projekta energetska učinkovitost. |
22 let |
TIP 2: proizvodnja in recikliranje baterij |
Gradnja obratov za proizvodnjo polnilnih baterij ter akumulatorskih sklopov in baterijskih členov, katerih končna uporaba blaži podnebne spremembe (npr. za uporabo pri komunalnih storitvah, prevozu in v industriji). Recikliranje izrabljenih baterij. |
Povečanje proizvodnje baterij za blažitev podnebnih sprememb in olajšanje stroškovno učinkovitega razogljičenja dejavnosti z visokimi emisijami. |
Opis projekta v obvestilu, da se vključi opis končne uporabe baterije. |
22 let |
RAZRED PROJEKTA |
OPREDELITEV |
UTEMELJITEV |
UPORABLJENI STANDARDI ALI ČASOVNICA ZA PONOVNI PREGLED |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA |
||||
RAZRED PROJEKTA F: čisti vodik in amoniak |
||||||||
TIP 1: proizvodnja čistega vodika |
Gradnja obratov za proizvodnjo čistega vodika. |
Olajšati razogljičenje sektorjev z visokimi emisijami. |
Projekti za čisti vodik so upravičeni, če:
|
Stopnja 1: 22 let Stopnja 2: 18 let |
||||
TIP 2: proizvodnja čistega amoniaka |
Gradnja obratov za proizvodnjo čistega amoniaka. |
Olajšati razogljičenje sektorjev z visokimi emisijami. |
Čisti amoniak je amoniak, ki se proizvaja iz čistega vodika v skladu s standardi iz tega dodatka ali pridobiva iz odpadne vode. Mejne vrednosti za čisti amoniak ustrezajo pragom za čisti vodik, ki se uporablja pri njegovi proizvodnji. Za čisti amoniak, pridobljen iz odpadne vode, ni mejnih vrednosti. |
Stopnja 1 in čisti amoniak, pridobljen iz odpadne vode: 22 let Stopnja 2: 18 let |
||||
TIP 3: prenos, distribucija in shranjevanje vodika |
Izgradnja obratov za shranjevanje, prenos in distribucijo, ki so priključeni na obrate za proizvodnjo čistega vodika ali ki bodo predvidoma priključeni na take obrate v petih letih. Pretvorba obstoječih plinskih obratov v obrate, ki so v celoti namenjeni proizvodnji vodika. Sprememba namena plinskih omrežij, s katero se omogoči vključitev vodika. |
Razvoj infrastrukture, potrebne za prenos, distribucijo in shranjevanje čistega vodika, ob upoštevanju, da se bodo za čisti vodik uporabljali enaki obrati za prenos, distribucijo in shranjevanje kot za ostali vodik ter da je za uvajanje čistega vodika potreben razvoj infrastrukture, pri kateri se bodo uporabljale vse vrste vodika. |
Po potrebi se uporabijo standardi za čisti vodik iz RAZREDA PROJEKTA F, TIP 1. |
22 let |
RAZRED PROJEKTA |
OPREDELITEV |
UTEMELJITEV |
UPORABLJENI STANDARDI ALI ČASOVNICA ZA PONOVNI PREGLED |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA |
||||||||
RAZRED PROJEKTA G: nizkoemisijska proizvodnja (24) |
||||||||||||
|
Nizkoemisijska proizvodnja, vključno z gradnjo, širitvijo ali naknadnim opremljanjem celotnih proizvodnih obratov in njihovih delov, dobava opreme ter neposredno pripadajoča infrastruktura in storitve. Ponazoritveni seznam:
|
Spodbujanje proizvajalcev k prehodu na trajnostne prakse v sektorjih, v katerih je emisije težko zmanjšati, da bi zlasti v proizvodnih sektorjih s preveliko svetovno ponudbo pripomogli k nadomeščanju tehnologij z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov s tehnologijami, ki znatno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb. |
Dokler udeleženke v okviru prihodnjega pregleda ne dosežejo soglasja o ustreznih standardih, morajo za predložitev predloga za projekt proizvodnje z nizkimi emisijami uporabiti postopke poenotenega posebnega dogovora iz členov 54 do 59 Sporazuma. V predlogu se navede intenzivnost toplogrednih plinov pri proizvodnji, izračunana v skladu s protokolom o poročanju o toplogrednih plinih, pri čemer se upoštevajo emisije s področij uporabe 1 in 2. V predlogu se utemelji, zakaj se ta raven šteje za nizko emisijo. Te informacije morajo biti podprte z dokumenti, ki se priložijo predlogu. Za projekte, ki se nanašajo na pogodbe v vrednosti najmanj 20 milijonov SDR, tretja stran opravi neodvisen pregled projekta, in sicer ločeno ali skupaj s pripravo projektnih dokumentov. Navedena dokumentacija se objavi v standardizirani obliki na spletni strani OECD na dan prvega črpanja sredstev iz posojila (pri čemer naj bodo zgled določbe glede preglednosti za razred projekta A delovne skupine OECD za izvozne kredite in kreditno jamstvo (ECG)). |
22 let |
RAZRED PROJEKTA |
OPREDELITEV |
UTEMELJITEV |
UPORABLJENI STANDARDI ALI ČASOVNICA ZA PONOVNI PREGLED |
NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA |
||||||||||||||||||||||||
RAZRED PROJEKTA H: brezemisijski in nizkoemisijski promet |
||||||||||||||||||||||||||||
TIP 1: brezemisijski promet in omogočitvena infrastruktura (25) |
Vozni park z ničelnimi neposrednimi emisijami, vključno z vozili za cestni promet, progovno prevozne sisteme (26) in prevoz po vodi ter pripadajočo infrastrukturo, ki je bistvena za delovanje takih vozil (27). |
Prehod na vozni park z ničelnimi neposrednimi emisijami iz izpušne cevi je ključen za blažitev podnebnih sprememb. |
Neposredne emisije CO2 iz izpušne cevi iz premičnih sredstev so enake nič. Med brezemisijska vozila spadajo električna vozila in vozila s pogonom na gorivne celice. Prevoz tovora, vključno z vozili, vlaki, vagoni ali plovili, in infrastruktura, ki je bistvena za delovanje takih vozil, ne smeta biti namenjena prevozu ali skladiščenju fosilnih goriv. Glede pripadajoče infrastrukture se v obvestilu o projektu opiše povezava med brezemisijskimi vozili in infrastrukturo, pri čemer se tudi navede, zakaj je ta bistvena za delovanje takih vozil. Da bi se za plovila odobrili roki odplačevanja, ki bi bili daljši od 18 let, morajo udeleženke uporabiti postopke poenotenega posebnega dogovora iz členov 54 do 59 Sporazuma. V predlogu je treba utemeljiti, zakaj so potrebni daljši roki odplačevanja. Najdaljši rok odplačevanja ne presega 22 let. |
22 let za ves promet in omogočitveno infrastrukturo, razen za plovila 18 let za plovila |
||||||||||||||||||||||||
TIP 2: nizkoemisijski prevoz po železnici in omogočitvena infrastruktura |
Nizkoemisijski promet po železnici, vključno z bimodalnimi elektrodizelskimi vlaki in hibridnimi lokomotivami ter pripadajočo infrastrukturo, ki je bistvena za delovanje takih vozil. |
Za spodbujanje hibridnega in nizkoemisijskega prometa po železnici, kadar se z njegovo uporabo znatno zmanjšajo emisije in pripomore k blažitvi podnebnih sprememb. |
V primeru bimodalnih vlakov: vlaki, potniški vagoni in vagoni, ki po tirih s potrebno infrastrukturo vozijo brez neposrednih emisij CO2 (iz izpušne cevi), kadar taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalni vlaki). |
20 let |
||||||||||||||||||||||||
TIP 3: Nizkoemisijski promet s težkimi vozili in omogočitvena infrastruktura |
Priključna hibridna vozila (PHEV) za uporabo v industriji ali prevoz tovora ter pripadajoča infrastruktura, ki je bistvena za delovanje takih vozil. Hibridna električna vozila (HEV) za uporabo v industriji ali prevoz tovora. |
Za spodbujanje uporabe hibridnih in nizkoemisijskih vozil, kadar se z njihovo uporabo znatno zmanjšajo emisije in pripomore k blažitvi podnebnih sprememb. |
Priključna hibridna vozila imajo ničelne neposredne emisije CO2 iz izpušne cevi, kadar delujejo z električnim motorjem, sicer pa uporabljajo konvencionalni motor. S hibridnimi električnimi vozili se doseže zmanjšanje neposrednih emisij CO2 iz izpušne cevi za 35 % ali pa povečanje energetske učinkovitosti za 35 % v primerjavi z ustreznim najnovejšim modelom konvencionalnega vozila. |
20 let za priključna hibridna vozila 18 let za hibridna električna vozila |
||||||||||||||||||||||||
TIP 4: nizkoemisijski prevoz po vodi |
Za transakcije, ki spadajo v ta razred projektov, še naprej veljajo pogoji iz poglavja II, dokler ne bo znan izid nadaljnjih razprav udeleženk o posebnih merilih, standardih in opredelitvah, ki jih je treba uporabljati. |
|||||||||||||||||||||||||||
RAZRED PROJEKTA I: minerali in rude za čisto energijo (28) |
||||||||||||||||||||||||||||
|
Gradnja obratov, ki bodo vključeni v pridobivanje rud ali mineralov na zemljiščih, njihovo recikliranje, predelavo in/ali rafiniranje (vključno z metalizacijo), če je izdelek, pridobljen s temi postopki, del dobavne verige za upravičene projekte (ali upravičene dele teh projektov) iz Dodatka I, razred A – tip 1: energija iz obnovljivih virov; razred E – tip 2: proizvodnja in recikliranje baterij. Ponazoritveni seznam:
|
Zagotoviti stabilno in cenovno dostopno oskrbo z materiali v dobavni verigi za upravičene projekte ali dele teh projektov iz tega dodatka, ki so ključni za blažitev podnebnih sprememb. |
Dokler ne bodo oblikovani ustrezni standardi, ki jih bodo udeleženke v okviru prihodnjega dela pregledale, udeleženke za predložitev predloga za projekte mineralov in rud za čisto energijo uporabljajo postopke poenotenega posebnega dogovora iz členov 54 do 59 Sporazuma. Te informacije se podprejo z dokumenti, ki se priložijo predlogu. Pri projektih za pridobivanje, predelavo in rafiniranje rud ali mineralov se v predlogu navede intenzivnost toplogrednih plinov za izhodne izdelke, izračunana v skladu s protokolom o poročanju o toplogrednih plinih, pri čemer se upoštevajo emisije s področij uporabe 1 in 2. Navedejo se tudi ukrepi, ki so bili sprejeti za zmanjšanje emisij. Pri projektih pridobivanja rud in mineralov se v predlogu navede pričakovano trajanje gospodarskega izkoriščanja zalog rudnin, ocenjeno v skladu z mednarodno priznanimi in sprejetimi smernicami v rudarski industriji, ter ustrezno utemelji predvidena zapadlost. V predlog se vključi tudi opis, iz katerega je razvidno:
Če udeleženke sprejmejo predlog, se o projektu poroča v standardizirani obliki na spletni strani OECD na dan prvega črpanja sredstev iz posojila. |
22 let |
||||||||||||||||||||||||
RAZRED PROJEKTA J: proizvodnja čistih tekočih in plinastih goriv |
||||||||||||||||||||||||||||
|
Za transakcije, ki spadajo v ta razred projektov, še naprej veljajo pogoji iz poglavja II, dokler ne bo znan izid nadaljnjih razprav udeleženk o posebnih merilih, standardih in opredelitvah, ki jih je treba uporabljati. |
Dodatek II
MERILA UPRAVIČENOSTI ZA PROJEKTE PRILAGAJANJA NA PODNEBNE SPREMEMBE
Pri projektu pridejo v poštev najvišji možni finančni pogoji tega sektorskega dogovora ob naslednjih predpostavkah:
a) |
S projektom se zmanjšuje ranljivost za podnebne spremembe, pogojena z lokacijo. To zmanjšanje se v projektnih dokumentih izrecno navede in pojasni z izrecno izjavo o nameri, da se odpravi ugotovljena ranljivost za podnebne spremembe, in analizo, iz katere je razvidna jasna in neposredna povezava med dejavniki, ki pogojujejo podnebno ranljivost, in posebnimi prilagoditvenimi dejavnostmi projekta za odpravljanje ranljivosti za podnebne spremembe. S temi posebnimi projektnimi dejavnostmi se opredeli delež projekta, s katerim se neposredno odpravlja ranljivost za podnebne spremembe. Če je prilagajanje podnebnim spremembam cilj posebnih projektnih dejavnosti, so upravičene samo te dejavnosti. Če je prilagajanje podnebnim spremembam cilj celotnega projekta ali če tehnično ni mogoče ločiti med prilagoditvenimi in neprilagoditvenimi projektnimi dejavnostmi, se šteje, da celotni projekt neposredno odpravlja ranljivost za podnebne spremembe in je v celoti upravičen. |
b) |
Za projekte, ki se nanašajo na pogodbe v vrednosti najmanj 20 milijonov SDR, tretja stran opravi neodvisen pregled projekta, in sicer ločeno ali skupaj s pripravo projektnih dokumentov. Pregled je javno dostopen, kot je objavljen na spletišču projekta ali na spletišču ustreznega javnega organa. Pri pregledu se preverijo utemeljitve iz odstavka a. Poleg tega se pri projektih, ki se nanašajo na pogodbe, pri katerih tehnično ni mogoče ločiti med projektnimi dejavnostmi prilagajanja na podnebne spremembe in ostalimi dejavnostmi, ob pregledu preveri, ali tehnično ni mogoče ločiti med sestavnimi deli projekta. |
c) |
Življenjska doba projekta presega rok odplačevanja. |
PRILOGA II
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA JEDRSKE ELEKTRARNE
POGLAVJE I
OBSEG SEKTORSKEGA DOGOVORA
1. PODROČJE UPORABE
a) |
Ta sektorski dogovor vsebuje določbe, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe za:
|
b) |
Ta sektorski dogovor se ne uporablja za:
|
POGLAVJE II
DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE
2. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA
a) |
Najdaljši rok odplačevanja za blago in storitve, zajete v členu 1(a)(1) tega sektorskega dogovora, je 22 let. |
b) |
Najdaljši rok odplačevanja za blago in storitve, ki so zajeti v členu 1(a)(2) tega sektorskega dogovora, kadar znaša skupna vrednost modernizacije 80 milijonov SDR ali več in je verjetno, da se bo s tem ekonomska življenjska doba elektrarne podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja, je 22 let. Najdaljši rok odplačevanja za vse ostale transakcije, zajete v členu 1(a)(2) tega sektorskega dogovora, je 15 let. |
c) |
Najdaljši rok odplačevanja za začetno polnitev z gorivom je štiri leta od dobave. Najdaljši rok odplačevanja za nadaljnje polnitve z jedrskim gorivom je dve leti od dobave. |
d) |
Najdaljši rok odplačevanja za odlaganje izrabljenega goriva je dve leti. |
e) |
Najdaljši rok odplačevanja za bogatenje in ravnanje z izrabljenim gorivom je pet let. |
3. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI
a) |
Glavnica izvoznega kredita se običajno odplača v enakih in rednih obrokih ali, kadar je to ustrezno (npr. kadar se podpora zagotavlja za lizing ali za izvoz samostojnih strojev ali opreme), z enakimi odplačili glavnice in obresti skupaj. |
b) |
Glavnica se odplačuje najmanj letno, pri čemer se prvi obrok glavnice plača najpozneje eno leto po začetnem datumu kredita. |
c) |
Obresti se plačajo najmanj na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. V primeru letnih odplačil glavnice se obresti plačajo najmanj na vsakih dvanajst mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje dvanajst mesecev po začetnem datumu kredita. |
d) |
Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
e) |
Kadar je to ustrezno utemeljeno z neravnovesjem med časovno razporeditvijo sredstev, ki so na voljo dolžniku, in profilom servisiranja dolga, dovoljenim v skladu s parametri iz odstavkov (a) in (b), se lahko izvozni krediti, podprti na podlagi tega dogovora, zagotovijo v okviru naslednjih omejitev:
|
4. URADNA PODPORA ZA JEDRSKO GORIVO IN STORITVE, POVEZANE Z JEDRSKIM GORIVOM
Brez poseganja v določbe člena 5 tega sektorskega dogovora udeleženke ne zagotavljajo brezplačnega jedrskega goriva ali storitev.
5. POMOČ
Udeleženke ne zagotavljajo podpore v obliki pomoči.
POGLAVJE III
POSTOPKI
6. PREDHODNO OBVESTILO
a) |
Udeleženka najmanj 10 koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti s kreditno vrednostjo nad 10 milijonov SRD v skladu s členom 44 Sporazuma pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti podporo v skladu z določbami tega sektorskega dogovora. Za transakcije, podprte v skladu s členom 3(e) zgoraj, udeleženke med drugim zagotovijo:
|
b) |
Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj. |
POGLAVJE IV
PREGLED
7. PREGLED IN SPREMLJANJE
Udeleženke redno pregledujejo določbe tega sektorskega dogovora, najpozneje pa do konca leta 2023.
PRILOGA III
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE
DEL 1
SPLOŠNE DOLOČBE
1. NAMEN
a) |
Namen tega sektorskega dogovora je zagotoviti okvir za predvidljivo, dosledno in pregledno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov za prodajo ali lizing zrakoplovov ter drugega blaga in storitev iz člena 4(a). Cilj tega sektorskega dogovora je spodbujati enake konkurenčne pogoje za take izvozne kredite, da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih. |
b) |
Ta sektorski dogovor določa najugodnejše pogoje, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti uradno podprte izvozne kredite. |
c) |
V ta namen je cilj tega sektorskega dogovora vzpostaviti ravnovesje, s katerim se na vseh trgih:
|
d) |
Udeleženke tega sektorskega dogovora (udeleženke) potrjujejo, da so določbe tega sektorskega dogovora pripravljene le za namen tega sektorskega dogovora ter da te določbe ne posegajo v druge dele Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu> Sporazum) in v njihov razvoj. |
2. STATUS
Ta sektorski dogovor je neformalen prijateljski sporazum med udeleženkami in Priloga III k Sporazumu; je sestavni del Sporazuma in naslednik sektorskega dogovora, ki je začel veljati julija 2007.
3. UDELEŽBA
Trenutne udeleženke so: Avstralija, Brazilija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike. Katera koli neudeleženka lahko postane udeleženka v skladu s postopki iz Dodatka I.
4. PODROČJE UPORABE
a) |
Ta sektorski dogovor se uporablja za vso uradno podporo, ki jo zagotavlja vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, z rokom odplačevanja dve leti ali več, in sicer za izvoz:
|
b) |
Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah:
|
c) |
Ta sektorski dogovor se ne uporablja za uradno podporo za:
|
5. INFORMACIJE, KI SO NA VOLJO NEUDELEŽENKAM
Udeleženka na podlagi vzajemnosti odgovori na zahtevo neudeleženke v konkurenčnih razmerah o finančnih pogojih, ki jih ponuja za svojo uradno podporo, kakor bi odgovorila na zahtevo udeleženke.
6. PODPORA V OBLIKI POMOČI
Udeleženke po postopku poenotenega posebnega dogovora ne zagotavljajo podpore v obliki pomoči, razen v človekoljubne namene.
7. UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB
Ta sektorski dogovor udeleženkam ne preprečuje, da bi dale soglasje za manj restriktivne pogoje od tistih, ki jih predvideva ta sektorski dogovor, če se taki ukrepi sprejmejo po začetku veljavnosti dogovora o izvoznem kreditu in spremljajočih dokumentov in kadar je njihov namen izključno ta, da bi se izognili ali čim bolj zmanjšali izgubo zaradi dogodkov, ki bi lahko povzročili neplačilo ali nastanek zavarovalnega primera. Udeleženka v 20 delovnih dneh po tem, ko s kupcem/posojilojemalcem sklene sporazum, o spremenjenih finančnih pogojih obvesti vse druge udeleženke in Sekretariat OECD (Sekretariat). Obvestilo vsebuje informacije o novih finančnih pogojih, vključno z motivacijo, v obliki obrazca za poročanje iz Dodatka IV.
DEL 2
NOV ZRAKOPLOV
POGLAVJE I
PODROČJE UPORABE
8. NOV ZRAKOPLOV
a) |
Za namene tega sektorskega dogovora je nov zrakoplov:
|
b) |
Ne glede na določbe iz odstavka (a) lahko udeleženka podpre pogoje, primerne za nov zrakoplov, za transakcije, pri katerih so bile zaradi odložitve zagotovitve uradne podpore ob predhodni vednosti te udeleženke vzpostavljene začasne finančne ureditve; tak odlog ni daljši od 18 mesecev. V takih primerih bi bila rok odplačevanja in končni datum odplačila enaka roku, ki bi veljal, če bi bila prodaja ali lizing zrakoplova uradno podprta od datuma prvotne dobave zrakoplova. |
POGLAVJE II
FINANČNI POGOJI
Finančni pogoji za izvozne kredite zajemajo vse določbe, navedene v tem poglavju, in se medsebojno berejo.
9. VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI
Valute, ki jih je mogoče uporabiti za uradno finančno podporo, so euro, japonski jen, britanski funt, ameriški dolar in ostale valute, ki so v celoti konvertibilne in za katere so na voljo podatki za določanje najnižjih obrestnih mer iz Dodatka III.
10. POLOG IN NAJVEČJA URADNA PODPORA
a) |
Udeleženke za transakcije s kupci/posojilojemalci, razvrščenimi v kategorijo tveganja 1 (v skladu s preglednico 1 iz Dodatka II):
|
b) |
Udeleženke za transakcije s kupci/posojilojemalci, razvrščenimi v kategorije tveganja od 2 do 8 (v skladu s preglednico 1 iz Dodatka II):
|
c) |
Udeleženka, ki uporablja člen 8(b), najvišji znesek uradne podpore zmanjša za znesek glavnice obrokov, ki so dolgovani od začetnega datuma kredita, da se v obdobju odplačevanja zagotovi enak neporavnani znesek, kot če bi bil tak uradno podprt izvozni kredit zagotovljen v času dobave. V takih okoliščinah udeleženka pred dobavo prejme vlogo za uradno podporo. |
11. NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE
a) |
Udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo, za znesek uradno podprtega kredita ne zaračunajo premijske stopnje, ki bi bila nižja od najnižje premijske stopnje, določene v skladu z Dodatkom II. |
b) |
Udeleženke po potrebi za pretvarjanje med letnimi razmiki, preračunanimi na neporavnani znesek uradne podpore, in enkratnimi vnaprejšnjimi premijskimi stopnjami, preračunanimi na prvotni znesek uradne podpore, uporabijo dogovorjen konverzijski model za premijske stopnje. |
12. NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA
a) |
Najdaljši rok odplačevanja za nov zrakoplov je 12 let. |
b) |
Izjemoma in s predhodnim obvestilom je dovoljen najdaljši rok odplačevanja do 15 let. V tem primeru se uporabi dodatna 35-odstotna dajatev na najnižje premijske stopnje, ki se izračuna v skladu z Dodatkom II. |
c) |
Podaljšanje roka odplačevanja z delitvijo pravic jamstva s komercialnimi posojilodajalci na podlagi pari passu za uradno podprta izvozna posojila ni mogoče. |
13. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI
a) |
Udeleženke uporabijo način odplačevanja glavnice in plačila obresti iz spodnjega pododstavka (1) ali (2) (30).
|
b) |
Ne glede na odstavek (a) in po predhodnem obvestilu je lahko odplačilo glavnice zasnovano tako, da vključuje končno plačilo vseh neporavnanih zneskov na določen datum. V takih primerih so odplačila glavnice pred končnim plačilom zasnovana tako, kot je navedeno v odstavku (a), na podlagi obdobja odplačila, ki ni daljše od najdaljšega dovoljenega roka odplačevanja za blago in storitve, ki so podprti. |
c) |
Ne glede na odstavek (a) se lahko glavnica odplačuje po pogojih, ki so manj ugodni za dolžnika. |
d) |
Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
14. NAJNIŽJE OBRESTNE MERE
a) |
Udeleženke, ki odobrijo uradno finančno pomoč, v skladu z določbami Dodatka III uporabijo najnižjo spremenljivo obrestno mero ali najnižjo fiksno obrestno mero. |
b) |
Za reaktivne zrakoplove z neto ceno najmanj 35 milijonov USD je uradna finančna podpora na podlagi CIRR zagotovljena le v izjemnih okoliščinah. Udeleženka, ki namerava zagotoviti tako podporo, najmanj 20 koledarskih dni pred končno obveznostjo vse druge udeleženke obvesti o posojilojemalcu. |
c) |
Obrestna mera izključuje vsa plačila premij iz člena 11 in stroške iz člena 16. |
15. SUBVENCIONIRANJE OBRESTNIH MER
Udeleženke, ki zagotavljajo subvencioniranje obrestnih mer, ravnajo v skladu s pogoji tega sektorskega dogovora in zahtevajo, da vsaka banka ali druga finančna ustanova, ki je stranka v transakciji z obrestmi, sodeluje v tej transakciji samo pod pogojem, da je v vseh pogledih skladna s finančnimi pogoji tega sektorskega dogovora.
16. STROŠKI
a) |
Ob upoštevanju omejitev obdobja razpolaganja s premijami udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo v obliki čistega kritja, zaračunajo stroške razpolaganja s premijami za neizkoriščeno uradno podporo v obdobju razpolaganja s premijami na naslednji način:
|
b) |
Udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo v obliki neposrednega kredita/financiranja, zaračunajo naslednje stroške:
|
17. SOFINANCIRANJE
Ne glede na člena 14 in 16 udeleženka, ki zagotavlja uradno podporo, pri sofinanciranju, pri katerem se uradna podpora dodeli z neposrednim kreditom in čistim kritjem ter kadar čisto kritje znaša najmanj 35 % uradno podprtega zneska, uporabi pogoje, vključno s stroški, ki so enaki pogojem, ki jih zagotovi finančna ustanova s čistim kritjem, da se ustvari enakovrednost vseh stroškov med ponudnikom čistega kritja in neposrednim posojilodajalcem. V takih primerih udeleženka, ki zagotavlja tako podporo, sporoči podprte finančne pogoje, vključno s stroški, v skladu z obrazcem za poročanje, navedenim v Dodatku IV.
DEL 3
RABLJENI ZRAKOPLOVI, NADOMESTNI MOTORJI, NADOMESTNI DELI, POGODBE ZA VZDRŽEVANJE IN SERVISIRANJE
POGLAVJE I
PODROČJE UPORABE
18. RABLJENI ZRAKOPLOVI TER DRUGO BLAGO IN STORITVE
Ta del sektorskega dogovora se uporablja za rabljene zrakoplove, nadomestne motorje in nadomestne dele, predelavo, večje spremembe, obnovo ter pogodbe za vzdrževanje in servisiranje v zvezi z novimi in rabljenimi letali ter sklopi motorja.
POGLAVJE II
FINANČNI POGOJI
Finančni pogoji, ki jih je treba uporabiti in ki ne vključujejo najdaljšega roka odplačevanja, so skladni z določbami iz dela 2 tega sektorskega dogovora.
19. PRODAJA RABLJENIH ZRAKOPLOVOV
a) |
V skladu z odstavkom (b) se najdaljši rok odplačevanja za rabljene zrakoplove določi glede na starost zrakoplova, kot je določeno v spodnji preglednici:
|
b) |
Najdaljši rok odplačevanja za predelane zrakoplove se določi glede na obdobje od datuma predelave in starost zrakoplova, kot je določeno v spodnji preglednici, pod pogojem, da transakcija ustreza vsem zahtevam iz člena 19 Dodatka II in da morebitna uradna podpora za to predelavo ni bila dana na podlagi člena 21(a): |
Najdaljši roki odplačevanja za predelane zrakoplove, krite s premoženjem (v letih)
Obdobje od datuma predelave (v letih) |
Starost zrakoplova (leta od datuma prvotne izdelave) |
|||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5–8 |
Nad 8 |
|
0 (na novo predelani) |
10 |
9 |
8 |
8 |
8 |
8 |
1 |
10 |
9 |
8 |
7 |
7 |
7 |
2 |
----- |
9 |
8 |
7 |
6 |
6 |
3 ali več |
----- |
----- |
8 |
7 |
6 |
5 |
20. NADOMESTNI MOTORJI IN NADOMESTNI DELI
a) |
Pri nakupu ali naročilu motorjev, ki bodo vgrajeni v nov zrakoplov, se lahko uradna podpora za nadomestne motorje zagotovi pod enakimi pogoji kot za zrakoplov. |
b) |
Pri nakupu nadomestnih delov z novim zrakoplovom se lahko uradna podpora za nadomestne dele zagotovi pod enakimi pogoji kot za zrakoplov, in sicer v višini do 5 % neto cene novega zrakoplova in vgrajenih motorjev; odstavek (d) se uporablja za uradno podporo za nadomestne dele, pri katerih je presežena meja 5 %. |
c) |
Kadar nadomestni motorji niso kupljeni z novim zrakoplovom, je najdaljši rok odplačevanja osem let. Za nadomestne motorje z vrednostjo na enoto 10 milijonov USD ali več se lahko rok odplačevanja podaljša na 10 let, če so pri transakciji izpolnjene vse zahteve iz člena 19 Dodatka II. |
d) |
Kadar drugi nadomestni deli niso kupljeni z novim zrakoplovom, je najdaljši rok odplačevanja:
|
21. POGODBE ZA PREDELAVO/VEČJO SPREMEMBO/OBNOVO
a) |
Če je transakcija za predelavo:
|
b) |
Če je transakcija namenjena večji spremembi ali obnovi, lahko udeleženka ponudi uradno podporo z rokom odplačevanja do:
|
22. POGODBE ZA VZDRŽEVANJE IN SERVISIRANJE
Udeleženke lahko ponudijo uradno podporo z rokom odplačevanja do treh let.
23. SKLOPI MOTORJA
Udeleženke lahko ponudijo uradno podporo z rokom odplačevanja do pet let.
DEL 4
POSTOPKI ZA ZAGOTOVITEV PREGLEDNOSTI
Vsa sporočila se pošiljajo med za to določenimi kontaktnimi točkami v vsaki državi udeleženki s sredstvi za takojšnjo komunikacijo, npr. z uporabo sistema elektronske pošte, ki ga vzdržuje Sekretariat za lažjo komunikacijo med udeleženkami in seboj. Če ni dogovorjeno drugače, udeleženke vse informacije, izmenjane v skladu s tem delom sektorskega dogovora, obravnavajo zaupno.
ODDELEK 1
ZAHTEVE GLEDE INFORMACIJ
24. INFORMACIJE O URADNI POMOČI
a) |
Udeleženka v enem mesecu po datumu končne obveznosti vsem drugim udeleženkam predloži informacije, zahtevane v Dodatku IV, in pošlje kopijo Sekretariatu. |
b) |
Za določanje referenčne vrednosti marže v skladu s členom 8(b) Dodatka III se informacije o maržah čistega kritja iz člena 8(c) in (d) Dodatka III predložijo Sekretariatu najpozneje v petih dneh po koncu vsakega meseca. |
ODDELEK 2
IZMENJAVA INFORMACIJ
25. ZAHTEVE ZA INFORMACIJE
a) |
Udeleženka lahko drugo udeleženko prosi za informacije o uporabi njenih uradno podprtih izvoznih kreditov za prodajo ali lizing zrakoplovov, zajetih v tem sektorskem dogovoru. |
b) |
Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti. |
c) |
Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se odzove v sedmih koledarskih dneh in zagotovi čim več vzajemnih informacij. Odgovor vključuje čim boljšo opredelitev odločitve, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor. |
d) |
Kopije vseh poizvedb in odgovorov se pošljejo Sekretariatu. |
26. USTNA POSVETOVANJA
a) |
V konkurenčnih razmerah lahko udeleženka zahteva ustna posvetovanja z eno ali več udeleženkami. |
b) |
Vsaka udeleženka se v 10 delovnih dneh odzove na take zahteve. |
c) |
Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka 10 delovnih dni. |
d) |
Predsednik udeleženk se glede kakršnega koli potrebnega naknadnega spremljanja usklajuje s Sekretariatom. Sekretariat izid posvetovanja takoj zagotovi vsem udeleženkam. |
27. POSEBNA POSVETOVANJA
a) |
Udeleženka (udeleženka pobudnica), ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka naslovnica), ugodnejši od pogojev iz tega sektorskega dogovora, o tem obvesti Sekretariat; Sekretariat nemudoma poskrbi, da so take informacije na voljo udeleženki naslovnici. |
b) |
Udeleženka naslovnica v petih delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje preučevane uradne podpore. |
c) |
Po pojasnilu udeleženke naslovnice lahko udeleženka pobudnica zahteva, da Sekretariat v petih delovnih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek z udeleženko naslovnico za razpravo o tem vprašanju. |
d) |
Udeleženka naslovnica pred nadaljevanjem transakcije počaka na izid posvetovanja, ki se določi na dan takega posvetovanja. |
ODDELEK 3
POENOTENI POSEBNI DOGOVORI
28. POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Predlogi za poenoteni posebni dogovor se naslovijo samo na Sekretariat. Identiteta pobudnice se v registru poenotenih posebnih dogovorov na elektronski oglasni deski, ki jo Sekretariat vodi v mrežnem okolju OECD, ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo udeleženki ustno razkrije identiteto pobudnice. Sekretariat vodi evidenco takih zahtev. |
b) |
Predlog za poenoteni posebni dogovor je opremljen z datumom in ima naslednjo obliko:
|
29. ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE
a) |
Odzvati se je treba v 20 koledarskih dneh, čeprav se udeleženke spodbujajo, naj se na predlog za poenoteni posebni dogovor odzovejo čim prej. |
b) |
Odziv je lahko sprejetje, zavrnitev, zahteva po dodatnih informacijah, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoteni posebni dogovor. |
c) |
Če udeleženka ne odgovori ali sporoči, da nima stališča, se šteje, da je predlog za poenoteni posebni dogovor sprejela. |
30. SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Po preteku roka 20 koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoteni posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni. |
b) |
Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoteni posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk. |
c) |
Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente. |
31. NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH
a) |
Če se udeleženka pobudnica in udeleženka, ki je predlagala spremembo ali alternativo, v dodatnem roku osmih koledarskih dni iz člena 30 ne moreta sporazumeti o poenotenem posebnem dogovoru, se lahko ta rok podaljša na podlagi njunega obojestranskega soglasja. Sekretariat obvesti vse udeleženke o vsakem takem podaljšanju. |
b) |
Poenoteni posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 28 do 30. V teh okoliščinah udeleženk njihova prvotna odločitev ne zavezuje. |
32. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA
Sekretariat vse udeleženke obvesti, da bo poenoteni posebni dogovor začel veljati ali da je bil zavrnjen; dogovorjeni poenoteni posebni dogovor začne veljati tri koledarske dni po tem obvestilu.
33. VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Razen če se udeleženke ne sporazumejo drugače, poenoteni posebni dogovor po sklenitvi velja dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke. |
b) |
Če udeleženka zaprosi za podaljšanje v 14 koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka in če ni nesoglasij, poenoteni posebni dogovor ostane veljaven dodatni dve leti; o naknadnih podaljšanjih se je mogoče sporazumeti po istem postopku. |
c) |
Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama o statusu veljavnih poenotenih posebnih dogovorov na elektronski oglasni deski. V skladu s tem Sekretariat med drugim vsako četrtletje izda seznam poenotenih posebnih dogovorov, ki potečejo v naslednjem četrtletju. |
d) |
Sekretariat na zahtevo neudeleženke, ki izdeluje konkurenčne zrakoplove, poskrbi, da so veljavni poenoteni posebni dogovori na voljo neudeleženki. |
ODDELEK 4
PRILAGAJANJE
34. PRILAGAJANJE
a) |
Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke se lahko udeleženka prilagodi finančnim pogojem uradne podpore, ki jih ponuja neudeleženka. |
b) |
V primeru prilagajanja neskladnim pogojem, ki jih ponuja neudeleženka:
|
c) |
Če udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, spremeni ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke. |
DEL 5
SPREMLJANJE IN PREGLED
35. SPREMLJANJE
Sekretariat spremlja izvajanje tega sektorskega dogovora in o tem vsako leto poroča udeleženkam.
36. PREGLED
Udeleženke občasno pregledajo postopke in določbe tega sektorskega dogovora glede na merila, določena v odstavkih (a) in (b).
a) |
Udeleženke pregled tega sektorskega dogovora opravijo na naslednji način:
|
b) |
Pri pregledu, določenem v pododstavku (a)(1), se upošteva:
|
c) |
Ob priznavanju pomena postopka pregleda in da se zagotovi, da pogoji tega sektorskega dogovora še naprej ustrezajo potrebam udeleženk, si vsaka udeleženka pridržuje pravico do odstopa od tega sektorskega dogovora v skladu s členom 40. |
37. NADALJNJE DELO
Upoštevali se bodo:
a) |
praksa udeleženk pregledovalk pri zagotavljanju uradne podpore pred začetnim datumom kredita; |
b) |
določbe, ki veljajo za posredna posojila; |
c) |
podaljšanje najdaljših rokov odplačevanja iz člena 19 za rabljene zrakoplove, ki so bili pred prodajo obsežno obnovljeni; |
d) |
podaljšanje najdaljših rokov odplačevanja iz člena 21 za večje pogodbene vrednosti; |
e) |
določbe, ki veljajo za „obnovo“ (člen 21) in „storitve“ (člen 22); |
f) |
postopek upravičenosti iz Cape Towna; |
g) |
opredelitev „zainteresirane udeleženke“. |
DEL 6
KONČNE DOLOČBE
38. ZAČETEK VELJAVNOSTI
Datum začetka veljavnosti tega sektorskega dogovora je 1. februar 2011.
39. ODPOVED
Udeleženka lahko ta sektorski odgovor odpove s pisnim obvestilom Sekretariatu, pri čemer uporabi sredstva za takojšnjo komunikacijo, npr. elektronsko pošto. Odpoved začne veljati šest mesecev po dnevu, ko Sekretariat prejme obvestilo. Odpoved ne vpliva na sporazume v zvezi s posameznimi transakcijami, sklenjenimi pred začetkom veljavnosti odpovedi.
Dodatek I
UDELEŽBA V SEKTORSKEM DOGOVORU O ZRAKOPLOVIH
1.
Udeleženke spodbujajo neudeleženke, ki razvijajo zmogljivost za proizvodnjo civilnih zrakoplovov, naj uporabijo določbe tega sektorskega dogovora. V tem smislu udeleženke pozovejo neudeleženke k začetku dialoga o pogojih pridružitve sektorskemu dogovoru o zrakoplovih.
2.
Sekretariat zagotovi, da je neudeleženka, zainteresirana za sodelovanje v tem sektorskem dogovoru, seznanjena z vsemi informacijami o pogojih, ki morajo biti izpolnjeni, da lahko neudeleženka postane udeleženka tega sektorskega dogovora.
3.
Neudeleženko nato udeleženke povabijo k sodelovanju pri dejavnostih v skladu s tem sektorskim dogovorom in k udeležbi na ustreznih sestankih v vlogi opazovalke. Tako povabilo velja največ dve leti in se lahko enkrat podaljša za nadaljnji dve leti. V tem obdobju je neudeleženka povabljena, da zagotovi pregled svojega sistema izvoznih kreditov, zlasti za izvoz civilnih zrakoplovov.
4.
Ob koncu tega obdobja neudeleženka sporoči, ali želi postati udeleženka tega sektorskega dogovora in upoštevati njegove določbe; če se neudeleženka odloči pristopiti k sektorskemu dogovoru, vsako leto prispeva k stroškom, povezanim z izvajanjem tega sektorskega dogovora.
5.
Zainteresirana neudeleženka velja za udeleženko 30 delovnih dni po potrditvi iz člena 4 tega dodatka.
Dodatek II
NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE
Ta dodatek določa postopke, ki jih je treba uporabiti pri določanju cen uradne podpore za transakcije, za katere velja ta sektorski dogovor. V oddelku 1 so določeni postopki za razvrstitev glede na tveganje; v oddelku 2 so določene najnižje premijske stopnje, zaračunane za nove in rabljene zrakoplove, v oddelku 3 pa najnižje premijske stopnje, zaračunane za nadomestne motorje, nadomestne dele, predelavo/večje spremembe/obnovo, pogodbe za vzdrževanje in servisiranje ter sklope motorja.
ODDELEK 1
POSTOPKI ZA RAZVRSTITEV GLEDE NA TVEGANJE
1. |
Udeleženke so se dogovorile o seznamu razvrstitve kupcev/posojilojemalcev glede na njihovo tveganje (seznam); te razvrstitve glede na tveganje odražajo nadrejeno nezavarovano bonitetno oceno kupca/posojilojemalca z uporabo enotne bonitetne lestvice, na primer lestvice, ki jo uporabljajo bonitetne agencije. |
2. |
Razvrstitev bodo opravili strokovnjaki, ki jih imenujejo udeleženke, glede na kategorije tveganja iz preglednice 1 tega dodatka. |
3. |
Seznam je zavezujoč na vseh stopnjah transakcije (npr. oglaševanje in dobava) ob upoštevanju določb člena 15 tega dodatka. |
I. PRIPRAVA SEZNAMA RAZVRSTITVE GLEDE NA TVEGANJE
4. |
Seznam pripravijo in sprejmejo udeleženke pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora; seznam vodi Sekretariat in je vsem udeleženkam na voljo na zaupni osnovi. |
5. |
Sekretariat lahko na zahtevo zaupno obvesti neudeleženko, ki izdeluje zrakoplove, o razvrstitvi kupca/posojilojemalca glede na tveganje; v tem primeru Sekretariat o tej zahtevi obvesti vse udeleženke. Neudeleženka lahko Sekretariatu kadar koli predlaga dodatke k seznamu. Neudeleženka, ki predlaga dodatke k seznamu, lahko sodeluje pri postopku razvrstitve glede na tveganje, kot bi bila zainteresirana udeleženka. |
II. POSODOBITEV SEZNAMA RAZVRSTITVE GLEDE NA TVEGANJE
6. |
Ob upoštevanju določb člena 15 tega dodatka se lahko seznam priložnostno posodobi, kadar udeleženka na kakršen koli način sporoči, da namerava namesto razvrstitve s seznama uporabiti drugo razvrstitev glede na tveganje, ali če udeleženka potrebuje razvrstitev glede na tveganje za kupca/posojilojemalca, ki ni vključen na seznam (31) (32). |
7. |
Vse udeleženke pred kakršno koli uporabo alternativne ali nove razvrstitve glede na tveganje Sekretariatu pošljejo zahtevo za posodobitev seznama na podlagi alternativne ali nove razvrstitve glede na tveganje. Sekretariat v dveh delovnih dneh tako zahtevo razpošlje vsem udeleženkam, pri čemer ne razkrije identitete udeleženke, ki je vložila zahtevo. |
8. |
Zainteresirane udeleženke lahko v roku 10 (33) delovnih dni soglašajo s katero koli predlagano spremembo seznama ali ji ugovarjajo; če v tem roku ne odgovorijo, se šteje, da s predlogom soglašajo. Če do izteka 10 delovnih dni ni vložen noben ugovor zoper predlog, se šteje, da je predlagana posodobitev seznama sprejeta. Sekretariat ustrezno spremeni seznam in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek elektronske pošte; spremenjeni seznam je zavezujoč od datuma navedenega sporočila. |
III. REŠEVANJE NESOGLASIJ
9. |
V primeru ugovora na predlagano razvrstitev glede na tveganje zainteresirane udeleženke na ravni strokovnjakov naredijo vse, kar je mogoče, da bi bil v nadaljnjih 10 delovnih dneh po obvestilu o nesoglasju sklenjen dogovor o razvrstitvi glede na tveganje. Za razrešitev nesoglasja se uporabijo vsa potrebna sredstva, po potrebi tudi pomoč Sekretariata (npr. konferenčni klici ali ustna posvetovanja). Če zainteresirane udeleženke v teh 10 delovnih dneh sklenejo dogovor o razvrstitvi glede na tveganje, o izidu obvestijo Sekretariat, ki ustrezno posodobi seznam in v naslednjih petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek elektronske pošte. Prilagojeni seznam je zavezujoč od datuma navedenega sporočila. |
10. |
Če strokovnjaki nesoglasja ne razrešijo v 10 delovnih dneh, vprašanje o ustrezni razvrstitvi glede na tveganje obravnavajo udeleženke, ki svojo odločitev sprejmejo v največ petih delovnih dneh. |
11. |
Če končni sporazum ni sprejet, se lahko udeleženka v zvezi z določanjem razvrstitve kupca/posojilojemalca glede na tveganje obrne na bonitetno agencijo. V tem primeru predsednik udeleženk v imenu udeleženk v 10 delovnih dneh na kupca/posojilojemalca naslovi sporočilo. Sporočilo vključuje opis pristojnosti in nalog za posvetovanje o oceni tveganja, o katerih so se dogovorile udeleženke. Razvrstitev glede na tveganje na podlagi ocene se vpiše na seznam in postane zavezujoča takoj po prejetju sporočila Sekretariata, da je treba postopek posodobitve zaključiti v petih delovnih dneh. |
12. |
Razen če se udeleženke ne dogovorijo drugače, stroške take uporabe bonitetne agencije poravna zainteresirani kupec/posojilojemalec. |
13. |
Za postopke iz členov 9 do 11 tega dodatka se še naprej uporablja prevladujoča razvrstitev glede na tveganje (če je na voljo na seznamu). |
IV. ROK VELJAVNOSTI RAZVRSTITEV
14. |
Veljavne razvrstitve glede na tveganje so prevladujoče razvrstitve glede na tveganje, zabeležene na seznamu, ki ga vodi Sekretariat; navedbe in obveznosti premijskih stopenj se pripravijo le v skladu z navedenimi razvrstitvami glede na tveganje. |
15. |
Rok veljavnosti razvrstitev glede na tveganje je največ 12 mesecev od datuma, ki ga Sekretariat vpiše na seznam, da udeleženke navedejo ocene in končne obveznosti v zvezi s premijskimi stopnjami; rok veljavnosti določene transakcije se lahko podaljša za dodatnih 18 mesecev, ko je obveznost ali končna obveznost opravljena in se zaračuna provizija za razpolaganje s premijami. Razvrstitve glede na tveganje se lahko v 12-mesečnem roku veljavnosti spremenijo, če pride do bistvenih sprememb profila tveganja kupca/posojilojemalca, kot je sprememba ocene, ki jo pripravi bonitetna agencija. |
16. |
Razen če katera od udeleženk zahteva posodobitev, Sekretariat najmanj 20 delovnih dni pred koncem roka veljavnosti zadevne razvrstitve glede na tveganje navedeno razvrstitev glede na tveganje umakne z naslednjega zaporednega posodobljenega seznama. Sekretariat tako zahtevo za posodobitev v dveh delovnih dneh razpošlje vsem udeleženkam, ne da bi razkril identiteto udeleženke, ki je vložila zahtevo, pri čemer veljajo postopki iz členov 9 do 11 tega dodatka. |
V. ZAHTEVA ZA RAZVRSTITEV TVEGANJA KUPCA/POSOJILOJEMALCA
17. |
Če v fazi oglaševanja kupec/posojilojemalec zahteva oceno o svoji razvrstitvi glede na tveganje in če še ni uvrščen na seznam, lahko ta kupec/posojilojemalec na lastne stroške zaprosi bonitetno agencijo za okvirno razvrstitev glede na tveganje. Ta razvrstitev glede na tveganje ni vključena na seznam; udeleženke jo lahko uporabijo kot osnovo za lastno oceno tveganja. |
ODDELEK 2
NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA NOVE IN RABLJENE ZRAKOPLOVE
I. DOLOČANJE NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ
18. |
V členih 19 do 60 tega dodatka so določene najnižje premijske stopnje, ki ustrezajo razvrstitvi kupca/posojilojemalca glede na tveganje (ali primarnemu viru odplačila transakcije, če gre za drug subjekt). |
19. |
Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo po najnižji premijski stopnji ali nad njo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
|
20. |
Za namene člena 19 tega dodatka:
|
21. |
Najnižje premijske stopnje, ki se uporabijo za transakcijo, se lahko določijo pred dobavo, in sicer ob prevzemu obveznosti, končne obveznosti ali drugače ob začetku obdobja razpolaganja s premijami za določen čas. Končna vnaprejšnja premijska stopnja v letnih razmikih ali kombinacija tega, ki se uporabi za transakcijo, je v skladu s tako določeno najnižjo premijsko stopnjo ter obveznimi instrumenti zavarovanja iz člena 19(b) tega dodatka od datuma, ko so bile določene najnižje premijske stopnje. Ti pogoji se uporabljajo skozi celotno obdobje razpolaganja s premijami in se lahko spremenijo le po izteku tega obdobja, pri čemer se takrat uporabijo najnižje premijske stopnje in obvezni instrumenti zavarovanja takrat veljavnega sektorskega dogovora o zrakoplovih, ki se lahko določijo za naslednje obdobje razpolaganja s premijami. |
22. |
V skladu s členom 11 tega sektorskega dogovora so najnižje premijske stopnje, ki se uporabljajo, sestavljene iz obrestnih mer, ki temeljijo na tveganju (Risk-Based Rates – RBR), ki se jim v skladu s členi 23 do 35 prišteje dodatna dajatev, ki odraža razmere na trgu (Market Reflective Surcharge – MRS). |
23. |
Z začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora so RBR naslednje:
Preglednica 2 Obrestne mere na podlagi tveganja
|
24. |
RBR se vsako leto ponovno določijo na podlagi štiriletnega drsečega povprečja letne izgube ob neplačilu (Loss Given Default – LGD) agencije Moody’s. Ustrezna LGD za to ponovno določitev temelji na nadrejenih bančnih posojilih s prednostno pravico iz zavarovanja in se izračuna na naslednji način:
Preglednica 3 Določanje LGD
|
25. |
Prilagoditveni faktor za RBR se določi na naslednji način:
|
26. |
Za ponovno določitev RBR se prilagoditveni faktor za RBR pomnoži z RBR iz preglednice 2. |
27. |
RBR, ki bodo določene v navedenih postopkih ponovne določitve, bodo začele veljati 15. aprila vsakega naslednjega leta. Po letni določitvi RBR Sekretariat takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih objavi. |
28. |
Za vsako kategorijo tveganja se dodatna dajatev, ki odraža razmere na trgu (MRS), izračuna na naslednji način:
MRS = B × [(0,5 × MCS) – RBR], pri čemer:
|
29. |
Kadar kategorije tveganja vključujejo več kot eno oceno tveganja, se določijo povprečni razmiki. Pri kategoriji tveganja 1 se uporablja razmik BBB–. |
30. |
Razmiki MCS se diskontirajo za 50 %, da bi se upoštevalo zavarovanje s premoženjem. Diskontirani razmiki MCS se potem prilagodijo na podlagi kombinacijskega faktorja z vrednostjo od 70 % do 35 % v skladu s preglednico 4, ki se uporabi pri razliki med diskontiranimi razmiki MCS in RBR. Morebitni negativni razmiki, ki so rezultat uporabe kombinacijskega faktorja, se ne odštejejo.
Preglednica 4 Kombinacijski faktorji
|
31. |
MRS se posodobi vsako četrtletje, posodobljena MSC pa začne veljati 15. januarja, 15. aprila, 15. julija oziroma 15. oktobra vsako leto. Sekretariat po vsaki posodobitvi takoj obvesti vse udeleženke o veljavni MRS in posledičnih najnižjih stopnjah ter jih da na voljo udeleženkam, preden začnejo te stopnje veljati. |
32. |
Zvišanje najnižjih premijskih stopenj zaradi posodobitve MRS je omejeno na 10 % najnižjih premijskih stopenj iz predhodnega četrtletja. Zato so najnižje premijske stopnje (ki izhajajo iz prištetja RBR in MRS) omejene na največ 200 % RBR in najmanj 100 % RBR. |
33. |
Premijske stopnje, ki izhajajo iz uporabe člena 32 za kategorije tveganja 2–8, se po potrebi prilagodijo, da se zagotovi, da premijska stopnja za vsako kategorijo tveganja ni nižja od premijske stopnje za kategorijo tveganja, ki je neposredno pred njo (tj. premijska stopnja za kategorijo „x“, ki je nižja od premijske stopnje za kategorijo „x – 1“, se prilagodi navzgor na raven premijske stopnje za kategorijo „x – 1“). |
34. |
Za določitev najnižjih premijskih stopenj
|
35. |
Veljavne najnižje premijske stopnje so objavljene na spletišču OECD v obliki, določeni v preglednici 5.
Preglednica 5 Najnižje premijske stopnje (12-letni rok odplačevanja, transakcije, krite s premoženjem)
|
II. ZNIŽANJA NAJNIŽJIH PREMIJ
36. |
V skladu z določbami člena 37 tega dodatka je znižanje najnižjih premijskih stopenj, določenih v skladu s pododdelkom I, dovoljeno le:
|
37. |
Znižanje najnižjih premijskih stopenj, določenih v skladu s pododdelkom I, ne presega 10 % veljavne najnižje premijske stopnje. |
38. |
Da bi bila država vključena na seznam Konvencije iz Cape Towna, mora:
|
39. |
Da bi teritorialna enota izpolnjevala pogoje iz člena 36 tega dodatka, mora:
|
40. |
Udeleženke pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora zagotovijo Sekretariatu začetni dogovorjeni seznam Konvencije iz Cape Towna. Seznam Konvencije iz Cape Towna se posodablja v skladu s členi 41 do 53 tega dodatka. |
41. |
Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko Sekretariatu predlaga državo za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna. Tak predlog v zvezi s to državo vključuje:
|
42. |
Sekretariat v petih delovnih dneh prek elektronske pošte razpošlje sporočilo, ki vključuje predlog. |
43. |
Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko predlaga odstranitev države s seznama Konvencije iz Cape Towna, če meni, da je zadevna država sprejela ukrepe, ki niso v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna, ali ni sprejela ukrepov, zahtevanih v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna. V ta namen udeleženka ali neudeleženka v predlog za odstranitev s seznama Konvencije iz Cape Towna vključi celovit opis okoliščin, na podlagi katerih je bil pripravljen predlog za odstranitev, kot so morebitni ukrepi države, ki niso v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna, ali neuspešno ohranjanje ali izvrševanje zakonodaje, zahtevane v skladu z zavezami zadevne države iz Konvencije iz Cape Towna. Udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog za odstranitev s seznama Konvencije iz Cape Towna, zagotovi vso razpoložljivo podporno dokumentacijo, pri čemer Sekretariat v petih delovnih dneh prek elektronske pošte razpošlje sporočilo, ki vključuje tak predlog. |
44. |
Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko predlaga ponovno vključitev države, ki je bila predhodno odstranjena s seznama Konvencije iz Cape Towna, če je ponovna vključitev utemeljena s poznejšimi popravnimi ukrepi in dogodki. Tak predlog vključuje opis okoliščin, zaradi katerih je bila država odstranjena, in poročilo o poznejših popravnih ukrepih v podporo ponovni vključitvi. Sekretariat v petih delovnih dneh prek elektronske pošte razpošlje sporočilo, ki vključuje tak predlog. |
45. |
Udeleženke lahko predlog, predložen v skladu s členi 41 do 44 tega dodatka, sprejmejo ali zoper njega vložijo ugovor v 20 delovnih dneh od datuma njegove predložitve (v nadaljnjem besedilu: obdobje 1). |
46. |
Če ob koncu obdobja 1 in v primeru člena 43 tega dodatka, razen če udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog, slednjega umakne in predloži dokaze o popravnih ukrepih ali dogodkih, ni vložen noben ugovor zoper predlog, se šteje, da so predlagano posodobitev seznama Konvencije iz Cape Towna sprejele vse udeleženke. Sekretariat ustrezno spremeni seznam Konvencije iz Cape Towna in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek elektronske pošte. Posodobljeni seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano. |
47. |
V primeru ugovora zoper predlagano posodobitev seznama Konvencije iz Cape Towna udeleženka ali neudeleženka, ki je vložila ugovor, v obdobju 1 predloži pisno pojasnilo podlage ugovora. Ko Sekretariat OECD razpošlje pisni ugovor vsem udeleženkam, udeleženke naredijo vse, kar je mogoče, da je dogovor sklenjen v naslednjih 10 delovnih dneh (v nadaljnjem besedilu: obdobje 2). |
48. |
Udeleženke o rezultatu svojih razprav obvestijo Sekretariat. Če je v obdobju 2 dogovor sklenjen, Sekretariat po potrebi ustrezno posodobi seznam Konvencije iz Cape Towna in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek elektronske pošte. Posodobljeni seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano. |
49. |
Če v obdobju 2 ni sklenjen noben dogovor, predsednik udeleženk tega sektorskega dogovora (v nadaljnjem besedilu: predsednik) naredi vse, kar je mogoče, da olajša sklenitev dogovora med udeleženkami v 20 delovnih dneh (v nadaljnjem besedilu: obdobje 3), ki neposredno sledijo obdobju 2. Če ob koncu obdobja 3 ni dosežen noben dogovor, se sklene končna resolucija po naslednjih postopkih:
|
50. |
Če po predložitvi predloga v skladu s členom 41 tega dodatka udeleženke ali predsednik določijo, da država ni upravičena do vključitve na seznam Konvencije iz Cape Towna, lahko udeleženka ali neudeleženka predloži drug predlog, v katerem zahteva, da udeleženke ponovno preučijo upravičenost države. Udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog, obravnava razloge, na katerih temelji prvotna določitev neupravičenosti. Poleg tega udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog, pridobi in zagotovi posodobljen vprašalnik CTC. Za ta nov predlog velja postopek iz členov 45 do 51 tega dodatka. |
51. |
V primeru spremembe seznama držav, ki izpolnjujejo pogoje, v skladu s postopki iz člena 49 tega dodatka Sekretariat v petih delovnih dneh od spremembe prek elektronske pošte pošlje sporočilo, ki vsebuje posodobljeni seznam Konvencije iz Cape Towna. Posodobljeni seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano. |
52. |
Vključitev ali ponovna vključitev države na seznam Konvencije iz Cape Towna ali njena odstranitev s seznama po odplačilu zrakoplova ne vpliva na MPR, ki so določene v zvezi s tem zrakoplovom. |
53. |
Udeleženke v okviru postopka iz členov 41 do 51 tega dodatka ne razkrivajo nobenih informacij v zvezi z izraženimi mnenji ali stališči. |
54. |
Udeleženke spremljajo izvajanje členov 41 do 53 tega dodatka in izvedejo pregled izvajanja vsako leto ali na zahtevo ene od udeleženk. |
55. |
Za nove in rabljene zrakoplove se lahko uporabijo naslednje prilagoditve veljavnih najnižjih premijskih stopenj:
|
III. TRANSAKCIJE, KI NISO KRITE S PREMOŽENJEM
56. |
Ne glede na določbe člena 19(a) tega dodatka lahko udeleženke zagotavljajo uradno podprte izvozne kredite za transakcije, ki niso krite s premoženjem, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:
|
57. |
Določbe členov 36 do 52 tega dodatka ne veljajo za uradno podprte izvozne kredite, zagotovljene v skladu s členom 56 tega dodatka. |
ODDELEK 3
NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA BLAGO IN STORITVE, RAZEN RABLJENIH ZRAKOPLOVOV, KI SO ZAJETI V DELU 3 TEGA SEKTORSKEGA DOGOVORA
58. |
Pri zagotavljanju uradne podpore za vse vrste blaga in storitev razen rabljenih zrakoplovov, ki so zajeti v delu 3 tega sektorskega dogovora, so najnižje premijske stopnje naslednje:
|
59. |
Določbe členov 36 do 52 tega dodatka veljajo za uradno podporo za nadomestne motorje, krite s premoženjem, ki je zajeta v členu 20(a) in (c) tega sektorskega dogovora, in podporo v skladu s prvo alineo člena 21(a)(1) tega sektorskega dogovora. |
60. |
Določba člena 55 tega dodatka velja tudi za uradno podporo za vse vrste blaga in storitev razen rabljenih zrakoplovov, ki so zajeti v delu 3 tega sektorskega dogovora. |
PRILOGA 1
IZJAVE O IZPOLNJEVANJU POGOJEV
1.
Za namene oddelka 2 Dodatka II izraz „izjave o izpolnjevanju pogojev“ in vsa druga sklicevanja nanj v tem sektorskem dogovoru pomenijo, da je pogodbenica Konvencije iz Cape Towna (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica):
a) |
dala izjave iz člena 2 te priloge ter |
b) |
ni dala izjav iz člena 3 te priloge. |
2.
Za namene člena 1(a) te priloge izjave zadevajo:
a) |
plačilno nesposobnost: država pogodbenica izjavi, da bo v celoti uporabila možnost A iz člena XI Protokola o zrakoplovih za vse vrste postopkov zaradi insolventnosti in da je čakalna doba za namene člena XI(3) navedene možnosti največ 60 koledarskih dni; |
b) |
odjavo registracije: država pogodbenica izjavi, da bo uporabila člen XIII Protokola o zrakoplovih; |
c) |
izbiro prava: država pogodbenica izjavi, da bo uporabila člen VIII Protokola o zrakoplovih, ter vsaj eno od naslednjega (čeprav se spodbuja oboje): |
d) |
metodo uveljavljanja pravnih sredstev: država pogodbenica v skladu s členom 54(2) Konvencije izjavi, da se lahko katero koli pravno sredstvo, ki je na voljo upniku na podlagi določb Konvencije in za katero v zadevni konvenciji ni izrecno določeno, da je zanj potrebna sodna odločba, izvaja brez odločbe sodišča (pred besedama „odločbe sodišča“ je priporočljivo (vendar ne nujno) vstaviti besede „brez sodnega varstva in“); |
e) |
pravočasna pravna sredstva: država pogodbenica izjavi, da bo v celoti uporabila člen X Protokola o zrakoplovih (čeprav klavzula 5 člena, ki jo je treba spodbujati, ni nujna) in da število delovnih dni za namene roka iz člena X(2) Protokola o zrakoplovih ustreza:
|
3.
Izjave iz člena 1(b) te priloge zadevajo:
a) |
začasne ukrepe: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena 55 Konvencije, kar pomeni, da ne bo uporabljala določb člena 13 ali 43 Konvencije. Če pa je država pogodbenica dala izjave iz člena 2(d) te priloge, izjava na podlagi člena 55 Konvencije ne preprečuje uporabe popusta iz Konvencije iz Cape Towna; |
b) |
Rimsko konvencijo: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena XXXII Protokola o zrakoplovih, kar pomeni, da ne bo uporabljala določb člena XXIV Protokola o zrakoplovih, |
c) |
ter zakup kot pravno sredstvo: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena 54(1) Konvencije, kar preprečuje uporabo zakupa kot pravnega sredstva. |
4.
Kar zadeva člen XI Protokola o zrakoplovih in države članice Evropske unije, se za izjavo o izpolnjevanju pogojev iz člena 2(a) te priloge šteje, da jo je država članica dala za namene tega sektorskega dogovora, če je bilo nacionalno pravo te države članice spremenjeno, tako da odraža pogoje iz možnosti A člena XI Protokola o zrakoplovih (s čakalno dobo največ 60 koledarskih dni). Za izjave o izpolnjevanju pogojev iz člena 2(c) in (e) te priloge se šteje, da so bile dane za namene tega sektorskega dogovora, če je pravo Evropske unije ali ustreznih držav članic vsebinsko podobno pravu, določenemu v navedenem členu te priloge. V primeru člena 2(c) te priloge velja dogovor, da je pravo Evropske unije (Uredba (ES) št. 593/2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja) vsebinsko podobno členu VIII Protokola o zrakoplovih.
PRILOGA 2
VPRAŠALNIK IZ KONVENCIJE IZ CAPE TOWNA
I. PREDHODNE INFORMACIJE
Navedite naslednje informacije:
1. |
ime in polni naslov odvetniške družbe, ki izpolnjuje vprašalnik; |
2. |
ustrezne izkušnje odvetniške družbe, ki lahko vključujejo izkušnje v zvezi z zakonodajnimi in ustavnimi postopki, saj so ti postopki povezani z izvajanjem mednarodnih pogodb v državi, ter posebne izkušnje z vprašanji v zvezi s CTC, vključno s kakršnimi koli izkušnjami s svetovanjem na vladni ravni pri izvajanju in izvrševanju Konvencije iz Cape Towna ali v zasebnem sektorju, ali izvrševanjem pravic upnikov v državi, predlagani za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna; |
3. |
ali je odvetniška družba vključena ali namerava biti vključena v kakršne koli transakcije, ki bi bile lahko upravičene do znižanja najnižjih premijskih stopenj, če je predlagana država vključena na seznam CTC (35); |
4. |
datum, ko je bil ta vprašalnik izpolnjen. |
II. VPRAŠANJA
1. IZJAVE O IZPOLNJEVANJU POGOJEV
1.1 |
Ali je država (36) vse izjave o izpolnjevanju pogojev predložila v skladu z zahtevami iz Priloge 1 k Dodatku II sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove (v nadaljnjem besedilu: sektorski dogovor o zrakoplovih) (pri čemer se vsaka od teh izjav imenuje „izjava o izpolnjevanju pogojev“)? Kar zadeva izjavi v zvezi z „metodo uveljavljanja pravnih sredstev“ [člen 2(d)] in „pravočasnimi pravnimi sredstvi“ [člen 2(e)], navedite, ali je bila dana ena od teh izjav ali obe. |
1.2 |
Če se dane izjave razlikujejo od izjav iz vprašanja 1.1, opišite, kako. |
1.3 |
Potrdite, da država ni dala nobenih izjav iz člena 3 Priloge 1 k Dodatku II k sektorskemu dogovoru o zrakoplovih. |
2. RATIFIKACIJA
2.1 |
Ali je država ratificirala, sprejela ali odobrila Konvencijo iz Cape Towna in Protokol o zrakoplovih („Konvencija“) ali pristopila k njima? Navedite datum ratifikacije/pristopa in na kratko opišite postopek pristopa države h Konvenciji ali njene ratifikacije. |
2.2 |
Ali imajo Konvencija in dane izjave o izpolnjevanju pogojev zakonsko moč na celotnem ozemlju države brez kakršnega koli nadaljnjega akta, izvedbenega zakonodajnega akta ali sprejetja kakršne koli nadaljnjega zakona ali predpisa? |
2.3 |
Če imajo, na kratko pojasnite postopek, na podlagi katerega imajo Konvencija in izjave o izpolnjevanju pogojev zakonsko moč. |
3. UČINEK NACIONALNEGA IN LOKALNEGA PRAVA
3.1 |
Opišite in, če je to ustrezno, navedite izvedbene zakonodajne akte in predpise v zvezi s Konvencijo in vse izjave o izpolnjevanju pogojev, ki jih je dala država. |
3.2 |
Ali bi Konvencija in dane izjave o izpolnjevanju pogojev, kot so bile prenesene v nacionalno pravo (37) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija in izjave o izpolnjevanju pogojev), prevladale v primeru kolizije z nacionalnim pravom, predpisom, odredbo, sodnim precedensom ali regulativno prakso oziroma imele prednost? Če bi, opišite postopek, kako bi se to zgodilo (38), v nasprotnem primeru pa navedite podrobnosti. |
3.3 |
Ali obstajajo kakršne koli pomanjkljivosti v izvajanju Konvencije in izjav o izpolnjevanju pogojev? Če obstajajo, jih opišite (39). |
4. SODNE IN UPRAVNE ODLOČBE
4.1 |
Opišite vse zadeve, vključno s sodno, regulativno ali upravno prakso, za katere je mogoče pričakovati, da bodo vplivale na to, da sodišča, organi ali upravni organi ne bi mogli zagotoviti polne učinkovitosti Konvencije in izjav o izpolnjevanju pogojev (40). (41), |
4.2 |
Ali veste za kakršen koli sodni ali upravni izvršilni ukrep, ki bi ga upnik sprejel na podlagi Konvencije? Če veste, opišite ukrep in navedite, ali je bil uspešen. |
4.3 |
Ali veste za kakršen koli primer, v katerem sodišča v navedeni državi po ratifikaciji/začetku izvajanja niso hotela uveljavljati dolžniških obveznosti dolžnika ali garanta v državi v nasprotju s Konvencijo in izjavami o izpolnjevanju pogojev? |
4.4 |
Ali ste seznanjeni s katero koli drugo zadevo, ki bi lahko vplivala na to, ali bi bilo treba od sodišč in upravnih organov pričakovati, da ukrepajo v skladu s Konvencijo in izjavami o izpolnjevanju pogojev? Če ste, jih navedite. |
Dodatek III
NAJNIŽJE OBRESTNE MERE
Z zagotavljanjem uradne finančne podpore se ne sme delno ali v celoti izravnati ali nadomestiti ustrezne premijske stopnje, ki se zaračuna za tveganje nevračila v skladu z določbami Dodatka II.
1. NAJNIŽJA SPREMENLJIVA OBRESTNA MERA
a) |
Najnižja spremenljiva obrestna mera je, kot je ustrezno za valuto, EURIBOR, Bank Bill Swap Rate, tj. BBSY, Canadian Dealer Offered Rate (CDOR) ali ustrezna netvegana obrestna mera za valuto, vključno s terminskimi netveganimi obrestnimi merami, kot določi upravljavec referenčne vrednosti valute (v nadaljnjem besedilu: spremenljiva referenčna obrestna mera). Zaradi gotovosti je spremenljiva referenčna obrestna mera za ameriške dolarje Secured Overnight Financing Rate (SOFR) (obrestna mera zavarovanega financiranja čez noč). Kadar je spremenljiva referenčna obrestna mera obrestna mera čez noč, se izračuna dnevno v vsakem obrestnem obdobju z uporabo splošno sprejetih tržnih konvencij. Kadar je spremenljiva referenčna obrestna mera terminska obrestna mera, je to obrestna mera, ki velja dva delovna dneva pred vsakim obrestnim obdobjem, z zapadlostjo, ki ustreza pogostosti plačil obresti uradno podprtega izvoznega kredita. Spremenljivi referenčni obrestni meri se doda referenčna vrednost marže, izračunana v skladu s členom 8 tega dodatka. |
b) |
Kadar se odplačilo glavnice in plačilo obresti izvedeta skupaj v enakih obrokih, se za izračun celotnega razporeda plačil uporabi obrestna mera, ki temelji na menjalni obrestni meri ali terminski spremenljivi referenčni obrestni meri, ki velja dva delovna dneva pred datumom črpanja sredstev iz posojila, kot da bi bila to fiksna obrestna mera, in se nato fiksno določi razpored plačila glavnice. |
c) |
Kadar se uradna finančna podpora zagotavlja za posojila s spremenljivo obrestno mero, imajo lahko kupci/posojilojemalci možnost prehoda s spremenljive obrestne mere na fiksno, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
|
2. NAJNIŽJA FIKSNA OBRESTNA MERA
Najnižja fiksna obrestna mera je:
a) |
menjalna obrestna mera za ustrezno valuto uradno podprtega izvoznega kredita in zapadlostjo, ki ustreza obrestni meri za najbližji letni obdobji, interpolirani do tehtanega povprečnega obdobja posojila. Obrestna mera se določi dva delovna dneva pred vsakim datumom črpanja sredstev iz posojila. ALI |
b) |
komercialna referenčna obrestna mera (CIRR), določena v skladu z določbami členov 3 do 7 tega dodatka. V obeh primerih se obrestni meri prišteje referenčna vrednost marže, izračunana v skladu s členom 8(f) tega dodatka. |
3. SESTAVA CIRR
a) |
CIRR se objavi za euro, japonski jen, britanski funt, ameriški dolar in, na zahtevo zainteresirane udeleženke, katero koli drugo valuto, ki jo je mogoče uporabiti, iz člena 9 tega sektorskega dogovora, izračuna pa se tako, da se enemu od naslednjih treh donosov (osnovne obrestne mere) prišteje fiksna marža 120 bazičnih točk:
|
b) |
CIRR se izračuna mesečno na podlagi podatkov iz predhodnega meseca in sporoči Sekretariatu najpozneje v petih dneh po koncu vsakega meseca. Sekretariat potem takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih da na voljo javnosti. CIRR začne veljati 15. dan vsakega meseca. |
c) |
Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR določi v valuti neudeleženke. Po posvetovanju z neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke pripravi predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti po postopkih za poenotene posebne dogovore iz členov 28 do 33 tega sektorskega dogovora. |
4. ROK VELJAVNOSTI CIRR
a) |
Razpolaganje s CIRR: s CIRR, ki velja za transakcijo, se ne razpolaga več kot šest mesecev od njene izbire (datum izvozne pogodbe ali kateri koli poznejši datum začetka veljavnosti) do datuma dogovora o kreditu. Če dogovor o kreditu ni sklenjen v tem roku in je CIRR ponovno določena za dodatnih šest mesecev, se nova CIRR zagotovi po stopnji, ki velja na datum ponovne določitve. |
b) |
Po datumu dogovora o kreditu se CIRR uporablja za obdobja črpanja, ki ne presegajo šest mesecev. Po prvem šestmesečnem obdobju črpanja se CIRR ponovno določi za naslednjih šest mesecev; nova CIRR je tista, ki velja prvi dan novega šestmesečnega obdobja, pri čemer ne sme biti nižja od prvotno izbrane CIRR (postopek se ponovi za vsako poznejše šestmesečno obdobje črpanja). |
5. UPORABA NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER
V skladu z določbami posojilne pogodbe posojilojemalec nima možnosti prehoda z uradno podprtega financiranja s spremenljivo obrestno mero na financiranje s predizbrano CIRR ali prehoda s predizbrane CIRR na kratkoročno tržno obrestno mero, ki velja na kateri koli datum plačila obresti, v celotnem času trajanja posojila.
6. PREDČASNO ODPLAČILO POSOJIL S FIKSNO OBRESTNO MERO
Ob prostovoljnem predčasnem odplačilu posojila s fiksno obrestno mero iz člena 2 tega dodatka ali dela tega posojila ali kadar se CIRR, ki se uporabi na podlagi posojilne pogodbe, spremeni v spremenljivo ali menjalno obrestno mero, posojilojemalec instituciji, ki zagotovi uradno finančno podporo, povrne vse stroške in izgube, nastale zaradi takega predčasnega odplačila, vključno s stroški, ki jih je državna institucija utrpela zaradi nadomestitve dela denarnih pritokov s fiksno stopnjo, ki so bili prekinjeni zaradi predčasnega odplačila.
7. TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER
Kadar je treba zaradi dogajanja na trgu predložiti obvestilo o spremembi CIRR tekom meseca, se spremenjena obrestna mera uvede 10 delovnih dni po tem, ko Sekretariat prejme obvestilo o tej spremembi.
8. REFERENČNA VREDNOST MARŽE
a) |
Referenčna vrednost marže SOFR se izračuna mesečno v skladu z odstavkom (b) na podlagi podatkov, sporočenih Sekretariatu v skladu z odstavkom (c), veljati pa začne 15. dan vsakega meseca. Ko je referenčna vrednost marže izračunana, jo Sekretariat sporoči udeleženkam in objavi. |
b) |
Referenčna vrednost marže SOFR je obrestna mera, ki ustreza povprečju najnižjih 50 % marž nad: (i) SOFR (dnevno sestavljen SOFR, ki se izračuna s trimesečnim intervalom, ali trimesečni SOFR, kot je ustrezno), ki se zaračuna za transakcije s spremenljivo obrestno mero, in (ii) SOFR (dnevno sestavljen SOFR, ki se izračuna s trimesečnim intervalom, ali trimesečni SOFR, kot je ustrezno), interpoliran s prehodom s fiksne obrestne mere na ekvivalentno spremenljivo mero, ki se zaračuna za transakcije s fiksno obrestno mero ali izdaje na kapitalskih trgih. V vsakem primeru se marže, ki so vključene v mesečna referenčna poročila relevantnih udeleženk, nanašajo na zadnje tri polne koledarske mesece pred datumom veljavnosti iz odstavka (a). Transakcije/izdaje, ki se uporabijo za izračun referenčne vrednosti marže, izpolnjujejo naslednja pogoja:
|
c) |
Udeleženke sporočijo maržo takoj, ko je znana, v poročilu udeleženke o marži pa ostane tri cele koledarske mesece. V primeru posameznih transakcij, pri katerih se marža večkrat spremeni, se naknadne spremembe marž ne izenačujejo z naknadnimi obvestili. |
d) |
Udeleženke pošljejo obvestilo o transakcijah na datum, ko se doseže dolgoročna marža. Za posle na podlagi pooblastila banke (vključno s PEFCO) je datum, ko se doseže marža, najzgodnejši od naslednjih: (i) prevzem končne obveznosti s strani udeleženke, (ii) določitev marže po prevzemu obveznosti, (iii) datum črpanja sredstev iz posojila ter (iv) določitev dolgoročne marže po črpanju sredstev. Če se v okviru istega bančnega pooblastila črpajo sredstva za več zrakoplovov in z isto maržo, se sporoči le črpanje sredstev za prvi zrakoplov. Pri kreditih, ki se financirajo z izdajami na kapitalskih trgih, se kot datum, ko se doseže marža, šteje datum, ko je določena dolgoročna obrestna mera, kar je običajno datum izdaje obveznic. Če se v okviru iste obveznice črpajo sredstva za več zrakoplovov in z isto maržo, se sporoči le črpanje sredstev za prvi zrakoplov. |
e) |
Referenčna vrednost marže SOFR se uporablja za transakcije s spremenljivo obrestno mero, določi pa se šele na datum prevzema končne obveznosti in velja med trajanjem končne obveznosti. |
f) |
Za transakcije s fiksno obrestno mero se referenčna vrednost marže, ki se uporablja zanje, določi šele na datum prevzema končne obveznosti s prehodom z referenčne vrednosti marže SOFR na enakovreden razmik veljavne fiksne obrestne mere, kot je določen v členu 2 tega dodatka, ter velja med trajanjem končne obveznosti. |
g) |
Za obdobje od 15. februarja 2022 do 14. julija 2022 se referenčna vrednost marže določi na 30 bazičnih točk, ki se jim prišteje prilagojeni razmik posojila v višini 26 bazičnih točk (43) (v nadaljnjem besedilu: prehodna referenčna vrednost marže), skupaj 56 bazičnih točk, razen če se lahko referenčna vrednost marže SOFR izračuna v skladu z odstavkom (b) že pred 14. julijem 2022. |
h) |
Udeleženke spremljajo referenčno vrednost marže in na zahtevo katere koli od udeleženk izvedejo pregled mehanizma referenčne vrednosti marže. |
Dodatek IV
OBRAZEC ZA POROČANJE
a) Osnovni podatki
1. |
Država, ki pošilja obvestilo |
2. |
Datum obvestila |
3. |
Ime organa/agencije, ki pošilja obvestilo |
4. |
Identifikacijska številka |
b) Podatki o kupcu/posojilojemalcu/garantu
5. |
Ime in država kupca |
6. |
Ime in država posojilojemalca |
7. |
Ime in država garanta |
8. |
Status kupca/posojilojemalca/garanta, npr. država, zasebna banka, drug zasebni subjekt |
9. |
Razvrstitev kupca/posojilojemalca/garanta glede na tveganje |
c) Finančni pogoji
10. |
Navedba oblike zagotovljene uradne podpore, npr. čisto kritje, uradna finančna podpora |
11. |
Ali gre v primeru uradne finančne podpore za podporo z neposrednimi krediti/refinanciranjem/subvencioniranjem obrestnih mer |
12. |
Opis podprte transakcije, vključno s proizvajalcem, modelom in številko zrakoplova |
13. |
Datum končne obveznosti |
14. |
Valuta kredita |
15. |
Znesek kredita v skladu z naslednjo lestvico v milijonih USD:
|
16. |
Odstotek uradne podpore |
17. |
Rok odplačevanja |
18. |
Način odplačevanja in pogostost obrokov, po potrebi vključno s tehtanim povprečnim obdobjem |
19. |
Časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice |
20. |
Obrestne mere:
|
21. |
Celotna premija, zaračunana prek:
|
22. |
Kar zadeva neposredne kredite/financiranje, dajatve, zaračunane prek:
|
23. |
Obdobje razpolaganja s premijami |
24. |
Provizije za razpolaganje s premijami v primeru čistega kritja |
25. |
Pogoji oblikovanja transakcije: uporabljeni instrumenti zavarovanja/dodatne dajatve na premijo |
26. |
Navedba vpliva Konvencije iz Cape Towna na uporabljeno premijsko stopnjo, če je to ustrezno |
Dodatek V
SEZNAM OPREDELITEV POJMOV
Enakovrednost vseh stroškov: neto sedanja vrednost premijskih stopenj, stroškov obrestne mere in dajatev, zaračunanih za neposreden kredit kot odstotek zneska neposrednega kredita, je enaka neto sedanji vrednosti vsote premijskih stopenj, stroškov obrestne mere in dajatev, zaračunanih v okviru čistega kritja kot odstotek zneska kredita v okviru čistega kritja.
Transakcija, krita s premoženjem: transakcija, pri kateri so izpolnjeni pogoji iz člena 19(a) Dodatka II.
Kupec/posojilojemalec: vključuje (med drugim) gospodarske subjekte, kot so letalske družbe in najemodajalci, ter državne subjekte (ali primarni vir odplačila transakcije, če gre za drug subjekt).
Oprema, ki jo zagotovi kupec: oprema, ki jo zagotovi kupec ob dostavi ali pred njo in je vgrajena v zrakoplov med postopkom proizvodnje/opremljanja, kot je navedeno v prodajni pogodbi proizvajalca.
Konvencija iz Cape Towna: pomeni Konvencijo o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi in Protokol h Konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo, ki sta bila sprejeta v Cape Townu.
Obveznost: vsaka izjava, v kateri koli obliki, s katero se državi prejemnici, kupcu, posojilojemalcu, izvozniku ali finančni instituciji sporoči pripravljenost ali namen zagotavljanja uradne podpore, vključno z brezpogojnimi izjavami, dopisi o upravičenosti in poslovnimi dopisi.
Poenoten posebni dogovor: dogovor med udeleženkami, da se za dano transakcijo ali v posebnih okoliščinah strinjajo o posebnih finančnih pogojih za uradno podporo; tak poenoteni posebni dogovor ima prednost pred ustreznimi določbami tega sektorskega dogovora samo za transakcijo ali v okoliščinah, določenih v poenotenem posebnem dogovoru.
Pogojno zavarovalno kritje: uradna podpora, s katero se v primeru neizplačila za opredeljena tveganja upravičencu zagotovi nadomestilo za škodo po določeni čakalni dobi; v tem obdobju upravičenec nima pravice do prejetja plačila od udeleženke. Plačilo s pogojnim zavarovalnim kritjem je odvisno od veljavnosti in izjem osnovne dokumentacije in transakcije.
Predelava: velika sprememba vrste zrakoplova z njegovo predelavo v zrakoplov drugačne vrste (vključno s predelavo potniškega zrakoplova v vodni bombnik, tovorno letalo, letalo za iskanje in reševanje, patruljno letalo ali poslovno letalo), pogojena s certifikatom pristojnega organa za civilno letalstvo.
Razvrstitev držav glede na njihovo tveganje: prevladujoča razvrstitev udeleženk Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih glede na njihovo tveganje, kot je objavljena na spletni strani OECD.
Bonitetna agencija: ena od mednarodno priznanih bonitetnih agencij ali katera koli druga bonitetna agencija, ki je sprejemljiva po mnenju udeleženk.
Sklopi motorja: sklopi delov, ki so uvedeni za izboljšanje zanesljivosti, trajnosti in/ali učinkovitosti kril z uvedbo tehnologije.
Izvozni kredit: zavarovanje, jamstvo ali finančna ureditev, ki omogoča tujemu kupcu izvoženega blaga in/ali storitev, da za določen odloži plačilo; izvozni kredit ima lahko obliko dobaviteljskega kredita, ki ga odobri izvoznik, ali kredita kupcu, pri katerem izvoznikova banka ali druga finančna ustanova odobri kredit kupcu (ali njegovi banki).
Končna obveznost: končna obveznost obstaja, ko se udeleženka z vzajemnim sporazumom ali enostranskim aktom zaveže, da bo natančno izpolnila finančne pogoje.
Trdna pogodba: sporazum med proizvajalcem in osebo, ki prevzame zrakoplov ali motorje kot kupec ali, v primeru prodaje in povratnega najema, kot najemnik v okviru najema za najmanj pet let, pri čemer se določi zavezujoča obveznost (razen tistih v zvezi s takratnimi neizvršenimi možnostmi), v zvezi s katero se v primeru neizpolnjevanja obveznosti uveljavlja pravna odgovornost.
Zainteresirana udeleženka: udeleženka, ki (i) zagotavlja uradno podporo za ogrodja ali letalske motorje, ki so v celoti ali delno proizvedeni na njenem ozemlju, (ii) ima obstoječ znaten poslovni interes ali izkušnje z zadevnim kupcem/posojilojemalcem ali (iii) od katere je proizvajalec/izvoznik zahteval, naj zagotovi uradno podporo zadevnemu kupcu/posojilojemalcu.
Subvencioniranje obrestnih mer: ima lahko obliko dogovora med vlado ali institucijo, ki deluje za vlado ali v njenem imenu, in bankami ali drugimi finančnimi ustanovami, pri čemer je omogočeno financiranje izvoza po fiksni obrestni meri, ki je enaka ustrezni najnižji fiksni obrestni meri ali višja od nje.
Večja sprememba/obnova: dejavnosti preoblikovanja ali posodobitve potniškega ali tovornega zrakoplova.
Neto cena: cena postavk, za katere proizvajalec ali dobavitelj izda račun po tem, ko upošteva vse popuste in druge gotovinske kredite ter odšteje vse druge kredite ali kakršne koli ugodnosti, ki so povezane z zadevno postavko ali jih ji je do neke mere mogoče dodeliti, kot je navedeno v zavezujoči izjavi vsakega od proizvajalcev zrakoplova in motorjev (izjava proizvajalca motorjev je potrebna le, če je pomembna zaradi oblike prodajne pogodbe) ali ponudnika storitev, odvisno od primera, ter podprta z dokumentacijo, ki jo ponudnik uradne podpore zahteva za potrditev navedene neto cene. Vse uvozne dajatve in davki (npr. DDV) niso vključeni v neto ceno.
Nov zrakoplov: glej člen 8(a) tega sektorskega dogovora.
Transakcija, ki ni krita s premoženjem: transakcija, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(a) Dodatka II.
Nedržavna transakcija: transakcija, ki ne ustreza opisu iz člena 57(b) Dodatka II.
Obdobje razpolaganja s premijami: obdobje, za katerega se uporablja člen 36(b) Dodatka II ter v katerem se ohranjajo premijska stopnja in obvezni instrumenti zavarovanja, ponujeni za transakcijo, pri čemer to obdobje ne presega 18 mesecev od datuma določitve do končnega izplačila.
Model za pretvorbo premijskih stopenj: model, o katerem se dogovorijo udeleženke in je na voljo udeleženkam ter ki se za namene tega sektorskega dogovora uporablja za pretvorbo vnaprejšnjih premijskih stopenj v razmike in obratno, pri čemer uporabljena obrestna mera in diskontna stopnja znašata 4,6 %; udeleženke to obrestno mero in diskontno stopnjo redno pregledujejo.
Predhodno obvestilo: obvestilo, poslano najmanj 10 koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti, prek obrazca za poročanje iz Dodatka IV.
Čisto kritje: uradna podpora, ki jo zagotovi vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, samo z jamstvom ali zavarovanjem, tj. ki ne prejema uradne finančne podpore.
Rok odplačevanja: obdobje, ki se začne na začetni datum kredita in konča na pogodbeni datum končnega odplačila glavnice.
Državna transakcija: transakcija, ki ustreza opisu iz člena 56(b) Dodatka II.
Začetni datum kredita: pri prodaji zrakoplovov, vključno s helikopterji ter nadomestnimi motorji in deli, je najpoznejši začetni datum kredita dejanski ali povprečni datum, ko kupec fizično prevzame blago. Pri storitvah je najpoznejši začetni datum kredita datum, ko so računi predloženi stranki ali stranka sprejme storitev.
Menjalna obrestna mera: fiksna obrestna mera, ki je enaka obrestni meri za spremembo dolga s spremenljivo obrestno mero v dolg s fiksno obrestno mero (na strani ponudbe), kot jo v krivulji zamenjave na indeks transakcij čez noč (OIS) za zadevno valuto objavi kateri koli neodvisen ponudnik podatkov v tržnih indeksih, kot so Bloomberg, Reuters ali enakovredni ponudniki, ob 11. uri po newyorškem času dva dni pred datumom črpanja sredstev iz posojila.
Tehtano povprečno obdobje: čas, ki je potreben za odplačilo polovice glavnice kredita; izračuna se kot vsota časa (v letih) med začetnim datumom kredita in vsakim odplačilom glavnice, ponderirana z deležem odplačane glavnice ob vsakem datumu odplačila.
PRILOGA IV
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA LADJE
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
1. NAMEN
Namen tega sektorskega dogovora je zagotoviti okvir za urejeno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov za predmete iz člena 4. Cilj sektorskega dogovora je spodbujati enake konkurenčne pogoje za uradno podporo, kot je opredeljeno v členu 5(a), da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih.
Udeleženke tega sektorskega dogovora (udeleženke) potrjujejo, da so določbe tega sektorskega dogovora pripravljene le za namen tega sektorskega dogovora ter da te določbe ne posegajo v druge dele Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu> Sporazum) in v njihov razvoj.
2. STATUS
Ta sektorski dogovor je neformalen prijateljski sporazum med udeleženkami in je Priloga IV k Sporazumu; je sestavni del Sporazuma in naslednik sektorskega dogovora, ki je začel veljati 1. septembra 2011.
3. UDELEŽBA
Udeleženke sektorskega dogovora so: Avstralija, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija in Norveška.
4. PODROČJE UPORABE
Ta sektorski dogovor določa posebne smernice za uradno podprte izvozne kredite, katerih rok odplačevanja je dve leti ali več, za izvozne pogodbe glede naslednjega:
a) |
vseh novih morskih plovil, težkih 100 bruto ton ali več, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov ali za izvajanje specializiranih storitev (na primer ribiška plovila, ladje za predelavo rib, ledolomilci in plavajoči bagri, ki imajo zaradi narave svojega pogona in vodenja (krmarjenja) trajno vse značilnosti samostojne plovnosti na odprtem morju), vlačilcev z močjo 365 kW in več ter nedokončanih plavajočih in mobilnih trupov ladij. Sektorski dogovor ne zajema vojaških plovil. Plavajoči doki in mobilne enote na morju niso vključeni v sektorski dogovor, če pa bi se pojavile težave v zvezi z izvoznimi krediti za take strukture, se lahko udeleženke sektorskega dogovora („udeleženke“) po preučitvi utemeljenih zahtev katere koli udeleženke odločijo za njihovo vključitev; |
b) |
vseh preoblikovanih plovil. Preoblikovanje plovil je vsako preoblikovanje morskih plovil, katerih teža presega 1 000 bruto ton, pod pogojem, da zajema korenite spremembe načrta tovora, trupa ali pogonskega sistema. |
c) |
|
5. URADNA PODPORA
a) |
Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah:
|
b) |
Uradna podpora se ne dodeli, če obstajajo jasni dokazi, da je bila pogodba sklenjena s kupcem v državi, ki ni končna namembna država blaga, in izključno zato, da se pridobi ugodnejši rok vračila. |
6. ODPOVED
Udeleženka lahko odpove ta sektorski dogovor s pisnim obvestilom Sekretariatu, pri čemer uporabi sredstva za takojšnjo komunikacijo, npr. sistem elektronske pošte, ki ga vzdržuje Sekretariat za lažjo komunikacijo med udeleženkami in seboj. Odpoved začne veljati 180 koledarskih dni po dnevu, ko Sekretariat prejme obvestilo.
7. SPREMLJANJE
Sekretariat spremlja izvajanje sektorskega dogovora.
POGLAVJE II
FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE
Finančni pogoji za izvozne kredite, ki se podpirajo na podlagi tega sektorskega dogovora, zajemajo vse določbe, navedene v tem poglavju, in se berejo medsebojno. Sektorski dogovor določa omejitve pogojev, ki so lahko uradno podprte. Udeleženke se zavedajo, da se za nekatere trgovinske ali industrijske sektorje uporabljajo bolj restriktivni finančni pogoji od tistih iz sektorskega dogovora. Udeleženke morajo še naprej spoštovati take običajne finančne pogoje, zlasti načelo, v skladu s katerim rok odplačevanja ne presega življenjske dobe blaga.
8. NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA
Najdaljši rok odplačevanja je 12 let po dobavi.
9. GOTOVINSKA PLAČILA
Udeleženke zahtevajo minimalno gotovinsko plačilo v višini 20 % pogodbene cene ob dobavi.
10. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI
a) |
Znesek glavnice izvoznega kredita se odplača v enakih obrokih v rednih časovnih razmikih, ki običajno trajajo šest mesecev, največ pa 12 mesecev. |
b) |
Obresti se plačajo najmanj na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita, običajno ob dobavi. |
c) |
Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj. |
d) |
Po začetnem datumu kredita, običajno ob dobavi, se obresti ne kapitalizirajo. |
e) |
V skladu z Dodatkom I tega sektorskega dogovora udeleženka tega sektorskega dogovora, ki namerava podpreti plačilo obresti pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavka (b), pošlje predhodno obvestilo vsaj 10 koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti. |
11. OBRESTNE MERE IN DRUGI STROŠKI
Obresti izključujejo:
a) |
kakršna koli plačila premij ali drugih stroškov za zavarovanje ali jamstvo za dobaviteljske kredite ali finančne kredite; |
b) |
kakršna koli druga plačila bančnih stroškov ali provizij v zvezi z izvoznim kreditom, razen letnih ali polletnih bančnih stroškov, ki jih je treba plačevati ves čas trajanja odplačevanja kredita, ter |
c) |
odbitne davke, ki jih naloži država uvoznica. |
12. ROK VELJAVNOSTI ZA IZVOZNE KREDITE
Finančni pogoji za posamezen izvozni kredit ali kreditno linijo, razen roka veljavnosti za komercialne referenčne obrestne mere (Commercial Interest Reference Rates – CIRR) iz člena 17, se ne določijo za več kot šest mesecev pred zadnjo obveznostjo.
13. UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB
Ta sektorski dogovor organom za zavarovanje izvoznih kreditov ali finančnim ustanovam ne preprečuje, da bi dali soglasje za manj restriktivne pogoje od tistih, ki jih predvideva dogovor, če se taki ukrepi sprejmejo po sklenitvi pogodbe (ko dogovor o izvoznem kreditu in spremljajoči dokumenti že začnejo veljati) in kadar je njihov namen izključno ta, da bi se izognili izgubi zaradi dogodkov, ki bi lahko povzročili neplačilo ali nastanek zavarovalnega primera, ali jo čim bolj zmanjšali.
14. PRILAGAJANJE
Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom tega dogovora se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 24 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka. Za finančne pogoje, zagotovljene v skladu s tem členom, velja, da so skladni z določbami tega dogovora.
15. NAJNIŽJE FIKSNE OBRESTNE MERE Z URADNO FINANČNO PODPORO
Udeleženke, ki zagotavljajo uradno finančno podporo za posojila s fiksno obrestno mero, uporabljajo ustrezne CIRR kot najnižje obrestne mere. CIRR so obrestne mere, izračunane v skladu z naslednjimi načeli:
a) |
CIRR naj bi predstavljale končne komercialne posojilne obrestne mere na domačem trgu zadevne valute; |
b) |
CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero za prvorazredne domače posojilojemalce; |
c) |
CIRR naj bi temeljile na stroških zagotavljanja sredstev za financiranje s fiksno obrestno mero; |
d) |
CIRR naj ne bi izkrivljale domačih konkurenčnih pogojev in |
e) |
CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero, ki je na voljo prvorazrednim tujim posojilojemalcem. |
16. SESTAVA CIRR
a) |
Vsaka udeleženka, ki želi sestaviti CIRR, izbere na začetku enega od naslednjih dveh sistemov temeljnih obrestnih mer za svojo nacionalno valuto:
|
b) |
CIRR se določijo na fiksno maržo 100 bazičnih točk nad temeljno obrestno mero vsake udeleženke, razen če se udeleženke ne dogovorijo drugače. |
c) |
Druge udeleženke uporabijo CIRR, ki se določi za posamezno valuto, če se odločijo za financiranje v navedeni valuti. |
d) |
Udeleženka lahko spremeni svoj sistem temeljnih obrestnih mer z obvestilom, ki ga pošlje šest mesecev vnaprej, in po posvetu z udeleženkami. |
e) |
Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR določi v valuti neudeleženke. Ob posvetovanju z zainteresirano neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke da predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti po postopku poenotenega posebnega dogovora v skladu s členi 32 do 34. |
17. VELJAVNOST CIRR
Obrestna mera, ki se uporablja za transakcijo, se ne določi za več kot 120 dni. Če se pogoji uradne finančne podpore določijo pred datumom sklenitve pogodbe, se ustrezni CIRR doda marža v višini 20 bazičnih točk.
18. UPORABA CIRR
a) |
kadar se uradna finančna podpora zagotovi za posojila s spremenljivo obrestno mero, banke in druge finančne ustanove ne smejo ponuditi možnosti izbire nižje od dveh možnosti, bodisi CIRR (ob sklenitvi izvirne pogodbe) bodisi kratkoročne tržne obrestne mere za ves čas trajanja kredita. |
b) |
Ob prostovoljnem zgodnjem odplačilu posojila ali katerega koli dela posojila posojilojemalec državni instituciji, ki zagotovi uradno finančno podporo, povrne vse stroške in izgube, nastale zaradi takega zgodnjega odplačila, vključno s stroški, ki jih je državna institucija utrpela zaradi nadomestitve dela denarnih pritokov s fiksno stopnjo, ki so bili prekinjeni zaradi zgodnjega odplačila. |
19. SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER
a) |
CIRR za valute, določene v skladu s členi 16, 17 in 18, se najmanj enkrat na mesec s sredstvi za takojšnjo komunikacijo pošljejo Sekretariatu, ki jih razpošlje vsem udeleženkam. |
b) |
Tako obvestilo Sekretariat prejme najpozneje pet dni po koncu vsakega meseca, ki ga ta informacija zadeva. Sekretariat potem takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih da na voljo javnosti. |
20. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI ZA UPORABO OBRESTNIH MER
Vse spremembe CIRR začnejo veljati petnajsti dan po koncu vsakega meseca.
21. TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER
Kadar je treba zaradi dogajanja na trgu predložiti obvestilo o spremembi CIRR med mesecem, se spremenjena obrestna mera uvede deset dni po tem, ko Sekretariat prejme obvestilo o tej spremembi.
22. PREMIJA ZA KREDITNO TVEGANJE
Udeleženke poleg obresti zaračunavajo premije za kritje tveganja nevračila izvoznih kreditov.
POGLAVJE III
POSTOPKI
23. INFORMACIJE O URADNI POMOČI
a) |
Takoj ko se udeleženka obveže za uradno podporo, o kateri je poslala obvestilo v skladu s postopki iz člena 26, o tem ustrezno obvesti vse druge udeleženke, tako da v ustrezni obrazec za poročanje vnese sklicno številko obvestila. |
b) |
Pri izmenjavi informacij v skladu s členi 28 do 30 udeleženka obvesti druge udeleženke o kreditnih pogojih, pod katerimi namerava podpreti določeno transakcijo, in jih lahko zaprosi za podobne informacije. |
24. POSTOPKI PRILAGAJANJA
a) |
Pred prilagajanjem finančnim pogojem, ki jih domnevno ponuja udeleženka ali neudeleženka v skladu s členom 14, si udeleženka čim bolj prizadeva, vključno z uporabo ustnih posvetovanj, opisanih v členu 30, da preveri, ali so ti pogoji uradno podprti, pri čemer ravna v skladu z naslednjim:
|
b) |
Udeleženka, ki namerava ponuditi finančne pogoje, identične pogojem, uradno prijavljenim v skladu s členom 26, lahko to stori po tem, ko se izteče ustrezen čakalni rok iz navedenih členov. Udeleženka o svoji nameri čim prej pošlje obvestilo. |
25. POSEBNA POSVETOVANJA
a) |
Udeleženka, ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka pobudnica), ugodnejši od pogojev iz tega sektorskega dogovora, o tem obvesti Sekretariat; Sekretariat nemudoma poskrbi, da so take informacije na voljo. |
b) |
Udeleženka pobudnica v dveh delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje svoje ponudbe. |
c) |
Po pojasnitvi udeleženke pobudnice lahko katera koli udeleženka zahteva, da Sekretariat v petih delovnih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek udeleženk za razpravo o tem vprašanju. |
d) |
Finančni pogoji, ki so uradno podprti, ne začnejo veljati do izida posebnega posvetovalnega sestanka udeleženk. |
26. PREDHODNO OBVESTILO
a) |
Udeleženka najmanj 10 koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti s kreditno vrednostjo nad 2 milijona SDR v skladu z Dodatkom I obvesti vse druge udeleženke, če namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 10(e). |
b) |
Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla take transakcije, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke. |
27. KONTAKTNE TOČKE
Vsa sporočila se pošiljajo med za to določenimi kontaktnimi točkami v vsaki državi s sredstvi za takojšnjo komunikacijo, npr. prek elektronske pošte, obravnavajo pa se zaupno.
28. OBSEG POIZVEDB
a) |
Udeleženka lahko vpraša drugo udeleženko o njenem odnosu do tretje države, institucije v tretji državi ali posebnega načina poslovanja. |
b) |
Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti. |
c) |
Če se poizvedba pošlje več kot eni udeleženki, mora vsebovati seznam naslovnikov. |
d) |
Kopija vseh poizvedb se pošlje Sekretariatu. |
29. OBSEG ODGOVOROV
a) |
Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se odzove v sedmih koledarskih dneh in zagotovi čim več informacij. Odgovor vključuje čim boljšo opredelitev odločitve, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor. Kopije se pošljejo drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu. |
b) |
Če odgovor na poizvedbo naknadno postane neveljaven iz kakršnega koli razloga, na primer ker:
se nemudoma pošlje nov odgovor, kopija odgovora pa se pošlje vsem drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu. |
30. USTNA POSVETOVANJA
a) |
Udeleženke se v 10 delovnih dneh odzovejo na zaprosila za ustna posvetovanja. |
b) |
Zaprosilo za ustna posvetovanja je na voljo udeleženkam in neudeleženkam. Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka 10 delovnih dni. |
c) |
Predsednik udeleženk se usklajuje s Sekretariatom glede kakršnega koli potrebnega naknadnega spremljanja, npr. poenotenega posebnega dogovora. Sekretariat takoj da na voljo izid posvetovanja. |
31. POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Predlogi za poenoteni posebni dogovor se naslovijo samo na Sekretariat. pošljejo pa se vsem udeleženkam. Identiteta pobudnice se v registru poenotenih posebnih dogovorov na elektronski oglasni deski, ki jo Sekretariat vodi v mrežnem okolju OECD, ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo udeleženki ustno razkrije identiteto pobudnice. Sekretariat vodi evidenco takih zahtev. |
b) |
Predlog za poenoteni posebni dogovor je opremljen z datumom in ima naslednjo obliko:
|
c) |
Sekretariat zagotovi javni dostop do dogovorjenih poenotenih posebnih dogovorov. |
32. ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE
a) |
Odzvati se je treba v 20 koledarskih dneh, čeprav se udeleženke spodbujajo, naj se na predlog za poenoteni posebni dogovor odzovejo čim prej. |
b) |
Odziv je lahko zahteva po dodatnih informacijah, sprejetje, zavrnitev, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoteni posebni dogovor. |
c) |
Za udeleženko, ki sporoči, da nima stališča, ker se nanjo niso obrnili izvoznik ali organi v državi prejemnici glede pomoči za projekt, se šteje, da je sprejela predlog za poenoteni posebni dogovor. |
33. SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Po preteku roka 20 koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoteni posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni. |
b) |
Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoteni posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk. |
c) |
Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente. Razume se, da lahko zaradi takega delnega sprejetja druge udeleženke spremenijo svoj odnos do predlaganega poenotenega posebnega dogovora. Vse udeleženke lahko prosto ponudijo pogoje, ki niso zajeti v poenotenem posebnem dogovoru, ali pa se jim prilagodijo. |
d) |
Poenoteni posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 31 in 33. V teh okoliščinah udeleženk njihova prvotna odločitev ne zavezuje. |
34. NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH
Če se udeleženka pobudnica in udeleženka, ki je predlagala spremembo ali alternativo, v dodatnem roku osmih koledarskih dni ne moreta sporazumeti o poenotenem posebnem dogovoru, se lahko ta rok podaljša na podlagi njunega obojestranskega soglasja. Sekretariat obvesti vse udeleženke o vsakem takem podaljšanju.
35. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA
Sekretariat vse udeleženke obvesti, da bo poenoteni posebni dogovor začel veljati ali da je bil zavrnjen; poenoteni posebni dogovor začne veljati tri koledarske dni po tem obvestilu. Sekretariat poskrbi, da je na elektronski oglasni deski na voljo stalno posodobljena evidenca vseh poenotenih posebnih dogovorov, ki so bili sklenjeni ali o katerih odločitev še ni bila sprejeta.
36. VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV
a) |
Ko je poenoteni posebni dogovor sklenjen, velja dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke. Poenoteni posebni dogovor ostane veljaven dodatni dve leti, če udeleženka zaprosi za podaljšanje v 14 koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka veljavnosti. O naknadnih podaljšanjih se je mogoče sporazumeti po istem postopku. |
b) |
Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama o statusu veljavnih poenotenih posebnih dogovorov na elektronski oglasni deski. V skladu s tem Sekretariat med drugim:
|
37. DRUGA OBVESTILA
Poleg drugih zahtev glede poročanja o posameznih transakcijah vsaka udeleženka zaradi preglednosti letno pošlje informacije o svojem sistemu za zagotavljanje uradne podpore in o sredstvih za izvajanje tega sektorskega dogovora, vključno z veljavnimi shemami.
38. PREGLED
a) |
Sektorski dogovor se pregleda letno ali na zahtevo katere koli udeleženke v okviru Delovne skupine Sveta za ladjedelništvo (WP6), za udeleženke Sporazuma pa se izdela poročilo. |
b) |
Za večjo skladnost in doslednost med Sporazumom in tem sektorskim dogovorom ter ob upoštevanju narave ladjedelniške industrije se bodo udeleženke tega sektorskega dogovora in Sporazuma ustrezno posvetovale in usklajevale. |
c) |
Udeleženke pregledajo najnižje obrestne mere.
|
Dodatek I
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V OBVESTILA
Informacije, ki so navedene spodaj pod točkami od a) do d), se vključijo v vsa obvestila, poslana na podlagi tega sektorskega dogovora. Poleg tega se glede na vrsto obvestila po potrebi zagotovijo informacije iz točke e).
a) Osnovni podatki
1. |
Država, ki pošilja obvestilo |
2. |
Datum obvestila |
3. |
Institucija/organ/agencija, ki je poslala obvestilo |
4. |
ECA, ki dodeljujejo uradno podporo za izvozne kredite
|
5. |
Številka obvestila |
6. |
Identifikacijske kode (interne) |
7. |
Referenčna številka kreditne linije (če je ustrezno) |
8. |
Status (npr. izvirnik, revizija, nadomestitev) |
9. |
Številka revizije (če je ustrezno) |
10. |
Člen(i) sektorskega dogovora, v skladu s katerimi je bilo poslano obvestilo |
11. |
Sklicna številka obvestila, ki se mu prilagaja (če je ustrezno) |
12. |
Opis podpore, ki se ji prilagaja (če je ustrezno) |
13. |
Namembna država |
b) Podatki o kupcu/posojilojemalcu/garantu
14. |
Ime kupca |
15. |
Država kupca |
16. |
Naslov kupca (če je znan) |
17. |
Status kupca |
18. |
Vrsta kupca |
19. |
Ime posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
20. |
Država posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
21. |
Naslov posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
22. |
Status posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
23. |
Vrsta posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
24. |
Ime garanta (če je ustrezno) |
25. |
Država garanta (če je ustrezno) |
26. |
Naslov garanta (če je ustrezno) |
27. |
Status garanta (če je ustrezno) |
28. |
Vrsta garanta (če je ustrezno) |
c) Podatki o blagu in/ali storitvah, ki se izvažajo, ter projektu
29. |
Podroben opis proizvodov in/ali storitev, ki se izvažajo |
30. |
Podroben opis projekta (ali sektorja), za katerega se zagotavlja izvoz |
31. |
Predlagana oznaka namena |
32. |
Lokacija projekta (če je znana) |
33. |
Zaključni datum za predložitev ponudb (če je ustrezno) |
34. |
Datum izteka veljavnosti kreditne linije (če je ustrezno) |
35. |
Vrednost podprte(-ih) pogodb(-e) v skladu z naslednjo lestvico (v milijonih SDR):
|
36. |
Vrednost podprte(-ih) pogodb(-e), dejanski znesek (v valuti pogodbe) |
37. |
Valuta pogodb(-e) |
d) Finančni pogoji za uradno podporo za izvozne kredite
Za transakcije, ki vključujejo več tranš z različnimi finančnimi pogoji, bi bilo treba za vsako podprto tranšo zagotoviti naslednje informacije.
38. |
Kreditna vrednost, lestvica SDR |
39. |
Kreditna vrednost, dejanski znesek (neobvezno namesto točke 38) |
40. |
Valuta kredita |
41. |
Gotovinsko plačilo (% pogodbene vrednosti izvoza) |
42. |
Začetni datum kredita, običajno ob dobavi, določen v skladu s (s sklicevanjem na opredelitev iz točke (j) Dodatka II) |
43. |
Dolžina obdobja odplačevanja |
44. |
Dolžina enot obdobja odplačevanja |
45. |
Osnova obrestne mere |
46. |
Obrestna mera ali marža nad osnovo |
47. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz točk od a) do d). |
e) Dodatne informacije, ki jih je treba po potrebi vključiti v obvestila, poslana zaradi poglavja II, člen 10(e)
48. |
Način odplačevanja |
49. |
Pogostost odplačevanja (glavnica) |
50. |
Pogostost odplačevanja (obresti) |
51. |
Prvo odplačilo glavnice po začetnem datumu kredita, običajno ob dobavi |
52. |
Znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita, običajno ob dobavi |
53. |
Valuta kapitaliziranih obresti |
54. |
Tehtano povprečno obdobje odplačevanja |
55. |
Odstotek glavnice, odplačane do srednje točke kredita |
56. |
Obrazložitev razloga za nezagotavljanje podpore v skladu s standardnimi strukturami odplačevanja |
57. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz točke (e). |
Dodatek II
SEZNAM OPREDELITEV POJMOV
Za namen tega dogovora:
a) |
Obveznost: vsaka izjava, v kateri koli obliki, s katero je državi prejemnici, kupcu, posojilojemalcu, izvozniku ali finančni instituciji sporočena pripravljenost ali namen zagotavljanja uradne podpore. |
b) |
Poenoten posebni dogovor: dogovor med udeleženkami, da se za dano transakcijo ali v posebnih okoliščinah strinjajo o posebnih finančnih pogojih za uradno podporo. Pravila dogovorjenega poenotenega posebnega dogovora nadomestijo pravila zadevnega dogovora samo za transakcijo ali v okoliščinah, določenih v poenotenem posebnem dogovoru. |
c) |
Pogodbena vrednost izvoza: skupni znesek, ki ga mora plačati kupec ali ga je treba plačati v njegovem imenu za blago in/ali storitve, ki se izvažajo, tj. brez lokalnih stroškov, kakor so opredeljeni v nadaljevanju. Pri lizingu ta vrednost izključuje delež lizinških plačil, ki je enak obrestim. |
d) |
Končna obveznost: končna obveznost v zvezi s transakcijo izvoznega kredita (v obliki ene same transakcije ali kreditne linije) je prevzeta, ko se udeleženka z vzajemnim sporazumom ali enostranskim aktom zaveže, da bo natančno izpolnila finančne pogoje. |
e) |
Subvencioniranje obrestnih mer: dogovor med vlado in bankami ali drugimi finančnimi institucijami, ki omogoča financiranje izvoza po nespremenljivi obrestni meri, ki je enaka ali višja od CIRR. |
f) |
Kreditna linija: kakršen koli okvir za izvozne kredite, ki zajema vrsto transakcij, ki so lahko povezane z določenim projektom ali ne. |
g) |
Lokalni stroški: izdatki za blago in storitve v državi kupca, ki so potrebni za izvedbo izvoznikove pogodbe ali za dokončanje projekta, katerega del je izvoznikova pogodba. Ti stroški ne vključujejo provizije, ki jo je treba plačati izvoznikovemu zastopniku v državi nakupa. |
h) |
Čisto kritje: uradna podpora, ki jo zagotovi vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, in sicer le z jamstvom ali zavarovanjem izvoznih kreditov, tj. ki ne prejema uradne finančne podpore. |
i) |
Rok odplačevanja: obdobje, ki se začne na začetni datum kredita, običajno ob dobavi, kot je določen v tem dodatku, in konča na pogodbeni datum končnega odplačila glavnice. |
j) |
Začetni datum kredita:
|
k) |
Tehtano povprečno obdobje odplačevanja: čas, ki je potreben za odplačilo polovice glavnice kredita. Izračuna se kot vsota časa (v letih) med začetnim datumom kredita, običajno ob dobavi, in vsakim odplačilom glavnice, ponderirana z deležem odplačane glavnice ob vsakem datumu odplačila. |
ZAVEZA ZA NADALJNJE DELO
Udeleženke tega sektorskega dogovora se obvezujejo, da bodo:
a) |
razvijale ponazoritveni seznam vrst ladij, ki na splošno veljajo za nekomercialno rentabilne, ob upoštevanju določb glede vezane pomoči iz Sporazuma; |
b) |
pregledale določbe Sporazuma v zvezi z referenčnimi vrednostmi za najnižje premije zaradi njihove vključitve v ta sektorski dogovor; |
c) |
ob upoštevanju razvoja dogodkov na ustreznih mednarodnih pogajanjih razpravljale o vključitvi drugih pravil o najnižjih obrestnih merah, vključno s posebno CIRR in spremenljivimi obrestnimi merami; |
d) |
pregledale primernost določb Sporazuma v zvezi s projektnim financiranjem za ta sektorski dogovor; |
e) |
razpravljale, ali je:
mogoče uporabiti v zvezi z načinom odplačevanja iz člena 10 tega sektorskega dogovora. |
PRILOGA V
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V OBVESTILA
Informacije, ki so navedene v oddelku I, se vključijo v vsa obvestila, poslana na podlagi Sporazuma (vključno z njegovimi prilogami). Poleg tega se glede na vrsto obvestila po potrebi zagotovijo informacije iz oddelka II.
I. INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V VSA OBVESTILA
a) Osnovni podatki
1. |
Država, ki pošilja obvestilo |
2. |
Datum obvestila |
3. |
Institucija/organ/agencija, ki je poslala obvestilo |
4. |
ECA, ki dodeljujejo uradno podporo za izvozne kredite
|
5. |
Številka obvestila |
6. |
Identifikacijske kode (interne) |
7. |
Referenčna številka kreditne linije (če je ustrezno) |
8. |
Status (npr. izvirnik, revizija, nadomestitev) |
9. |
Številka revizije (če je ustrezno) |
10. |
Členi Sporazuma, v skladu s katerimi je bilo poslano obvestilo |
11. |
Sklicna številka obvestila, ki se mu prilagaja (če je ustrezno) |
12. |
Opis podpore, ki se ji prilagaja (če je ustrezno) |
13. |
Namembna država |
b) Podatki o kupcu/posojilojemalcu/garantu
14. |
Ime kupca |
15. |
Država kupca |
16. |
Naslov kupca (če je znan) |
17. |
Status kupca |
18. |
Vrsta kupca |
19. |
Ime posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
20. |
Država posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
21. |
Naslov posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
22. |
Status posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
23. |
Vrsta posojilojemalca (če posojilojemalec ni kupec) |
24. |
Ime garanta (če je ustrezno) |
25. |
Država garanta (če je ustrezno) |
26. |
Naslov garanta (če je ustrezno) |
27. |
Status garanta (če je ustrezno) |
28. |
Vrsta garanta (če je ustrezno) |
c) Podatki o blagu in/ali storitvah, ki se izvažajo, ter projektu
29. |
Podroben opis proizvodov in/ali storitev, ki se izvažajo |
30. |
Podroben opis projekta (ali sektorja), za katerega se zagotavlja izvoz |
31. |
Predlagana oznaka namena |
32. |
Lokacija projekta (če je znana) |
33. |
Zaključni datum za predložitev ponudb (če je ustrezno) |
34. |
Datum izteka veljavnosti kreditne linije (če je ustrezno) |
35. |
Vrednost podprte(-ih) pogodb(-e) v skladu z naslednjo lestvico (v milijonih SDR):
|
36. |
Vrednost podprte(-ih) pogodb(-e), dejanski znesek (v valuti pogodbe) |
37. |
Valuta pogodb(-e) |
d) Finančni pogoji za uradno podporo za izvozne kredite
Za transakcije, ki vključujejo več tranš z različnimi finančnimi pogoji, bi bilo treba za vsako podprto tranšo zagotoviti naslednje informacije.
38. |
Kreditna vrednost, lestvica SDR |
39. |
Kreditna vrednost, dejanski znesek (neobvezno namesto točke 38) |
40. |
Valuta kredita |
41. |
Polog (% pogodbene vrednosti izvoza) |
42. |
Lokalni stroški (% pogodbene vrednosti izvoza) |
43. |
Začetni datum kredita, določen v skladu s (s sklicevanjem na opredelitev iz točke (u) Priloge XIII) |
44. |
Dolžina roka odplačevanja |
45. |
Dolžina enot roka odplačevanja |
46. |
Osnova obrestne mere |
47. |
Obrestna mera ali marža nad osnovo |
48. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka I |
II. DODATNE INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA PO POTREBI VKLJUČITI V OBVESTILA, POSLANA ZARADI POSEBNIH DOLOČB
a) Poglavje II, člen 11(d)(3)
Za transakcije, ki vključujejo več tranš z različnimi finančnimi pogoji, bi bilo treba za vsako podprto tranšo zagotoviti naslednje informacije.
49. |
Vrsta podprtih lokalnih stroškov |
50. |
Narava podprtih lokalnih stroškov: osnovna delovna sredstva? |
51. |
Narava podprtih lokalnih stroškov: dobave iz lokalnih hčerinskih in/ali povezanih podjetij? |
52. |
Narava podprtih lokalnih stroškov: lokalni stroški gradnje ali namestitve? |
53. |
Narava podprtih lokalnih stroškov: DDV, uvozne dajatve, drugi davki? |
54. |
Narava podprtih lokalnih stroškov: drugi? |
55. |
Opis „drugih“ lokalnih stroškov |
56. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka II.a |
b) Poglavje II, člen 13(f), Priloga I, člen 6(a), Priloga II, člen 6(a)
57. |
Način odplačevanja |
58. |
Pogostost odplačevanja (glavnica) |
59. |
Pogostost odplačevanja (obresti) |
60. |
Prvo odplačilo glavnice po začetnem datumu kredita |
61. |
Prvo odplačilo glavnice po enotah začetnega datuma kredita |
62. |
Znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita |
63. |
Valuta kapitaliziranih obresti |
64. |
Tehtano povprečno obdobje odplačevanja |
65. |
Odstotek glavnice, odplačane do srednje točke kredita |
66. |
Najvišji enkratni obrok (% kredita) |
67. |
Utemeljitev, zakaj obstaja neravnovesje med časovno razporeditvijo sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profilom servisiranja dolga, pri čemer je to dovoljeno v skladu s členi 13(a) in 13(b), členi 3(a) in 3(b) Priloge II ali s členi 5(a) in 5(b) Priloge IV (kot je ustrezno). |
68. |
Za transakcije z načinom odplačevanja, ki ne ustreza prostemu denarnemu toku, podrobna in ustrezna utemeljitev podprtega načina odplačevanja. |
69. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka II.b |
c) Vse obveznosti glede obveščanja iz poglavja II, členi 21, 24, 26 in 27.
70. |
Razvrstitev države dolžnika glede na njeno tveganje |
71. |
Uporaba strukture prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini? (samo kategorije 1–7) |
72. |
Veljavne kategorije tveganja države in kupca so povezane s (kupcem, posojilojemalcem, garantom, projektom, transakcijo) |
73. |
Veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje |
74. |
Veljavna kategorija tveganja kupca |
75. |
Ali ima subjekt iz točke 72 bonitetno oceno akreditirane bonitetne agencije v tuji valuti? |
76. |
Najugodnejša bonitetna ocena akreditirane bonitetne agencije v tuji valuti za subjekt iz točke 72 |
77. |
Akreditirana bonitetna agencija, ki je zagotovila bonitetno oceno iz točke 76 |
78. |
Osnova za veljavno najnižjo premijsko stopnjo (MPR) |
79. |
Osnova za dejansko zaračunano premijsko stopnjo |
80. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z osnovo za dejansko zaračunano premijsko stopnjo |
81. |
Dolžina obdobja črpanja sredstev |
82. |
Dolžina enot obdobja črpanja sredstev |
83. |
Odstotek kritja za politično tveganje (tveganje države) |
84. |
Odstotek kritja za komercialno tveganje (tveganje kupca) |
85. |
Uradni izvoznokreditni produkt |
86. |
Obresti, krite v čakalnem roku za zahtevke? |
87. |
MPR (na podlagi točke 78) glede na zmanjšanje tveganja države ali izboljšave kreditnega tveganja kupca |
88. |
Financiranje v lokalni valuti? (samo MPR kategorije 1–7) |
89. |
Dejavnik lokalne valute (LCF), ki je bil uporabljen |
90. |
Izboljšave kreditnega tveganja kupca? |
91. |
Skupni dejavnik kreditne izboljšave (IPE), ki je bil uporabljen |
92. |
Veljavna MPR (na podlagi točke 78) po kakršnem koli zmanjšanju tveganja države ali izboljšavah kreditnega tveganja kupca |
93. |
Dejanska premijska stopnja, ki je bila zaračunana |
94. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka II.c |
d) Sporazum, člen 24(e), prva alinea
95. |
Razlaga značilnosti dolžnika glede na merila za kategorijo tveganja kupca CC0 iz Priloge X k Sporazumu |
e) Sporazum, člen 24(e), druga alinea
96. |
Utemeljitev za kategorijo tveganja kupca, boljšo od bonitetne ocene akreditirane bonitetne agencije |
f) Sporazum, člen 21(c)(2), prva alinea
97. |
Vrsta specifičnega dolžniškega instrumenta ali dolžniškega instrumenta povezanega subjekta, ki je bil uporabljen za določitev premije |
98. |
Ime subjekta dolžniškega instrumenta |
99. |
Podroben opis in ključne značilnosti dolžniškega instrumenta in metodologije, uporabljene za določitev cen, kar (med drugim) vključuje informacije o času veljavnosti, kreditnem profilu, likvidnosti in valuti instrumenta |
100. |
Razmerje med dolžnikom/garantom pri transakciji in povezanim subjektom |
101. |
Ali ima dolžnik/garant pri transakciji enako oceno izdajatelja, ki jo je pripravila akreditirana bonitetna agencija, kot povezani subjekt? |
102. |
Ali povezani subjekt izpolnjuje vsa merila iz Priloge XIII (opredelitev iz točke (s)) k Sporazumu? |
103. |
Podrobna razlaga, kako so bila izpolnjena merila, ki opredeljujejo povezani subjekt |
g) Sporazum, člen 21(c)(2), druga alinea
104. |
Utemeljitev razvrstitve kupca glede na tveganje |
105. |
Najboljša bonitetna ocena akreditirane bonitetne agencije v tuji valuti za državo, v kateri ima dolžnik/garant sedež (če je veljavna kategorija tveganja kupca ugodnejša od najboljše bonitetne ocene akreditirane bonitetne agencije, ki jo ima država, v kateri ima dolžnik/garant sedež, za neocenjenega dolžnika) |
106. |
Akreditirana bonitetna agencija, ki je zagotovila bonitetno oceno iz točke 104 |
h) Sporazum, člen 21(c)(1)
107. |
Ali je sveženj sindiciranega posojila strukturiran kot transakcija, krita s premoženjem, ali transakcija projektnega financiranja? |
108. |
Ali komercialna posojila/jamstva brez kakršne koli dvostranske ali večstranske podpore zajemajo vsaj 25 % sindiciranega posojila? |
109. |
Ali za vse strani pri financiranju na podlagi pari passu veljajo vsi finančni pogoji, vključno s svežnjem zavarovanja? |
110. |
Ali so finančni pogoji transakcije popolnoma v skladu s Sporazumom, kakor ga spreminjajo določbe o oblikovanju cen na podlagi tržnih referenčnih vrednosti pri transakcijah sindiciranih posojil/jamstev? |
111. |
Podroben opis metodologije, uporabljene za določitev premije (ali skupnih stroškov neposrednih posojil) iz točke 93 |
112. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka II.h |
i) Sporazum, člen 21(h)
113. |
Ali jamstvo zajema ves čas trajanja dolga? |
114. |
Ali je jamstvo nepreklicno, brezpogojno in na voljo na zahtevo? |
115. |
Ali je jamstvo pravno veljavno in ga je mogoče izvrševati na območju pristojnosti države garanta? |
116. |
Ali je garant posojilno sposoben glede na velikost zajamčenega dolga? |
117. |
Ali za garanta veljajo monetarni nadzor in transferni predpisi države, v kateri se nahaja? |
118. |
Odstotek skupne vrednosti tveganja (tj. glavnica in obresti), ki je krit z jamstvom |
119. |
Ali obstaja kakršno koli finančno razmerje med garantom in dolžnikom? |
120. |
Vrsta razmerja |
121. |
Ali je garant pravno in finančno neodvisen in lahko izpolni plačilno obveznost dolžnika? |
122. |
Ali bi dogodki, predpisi ali državno posredovanje v državi dolžnika vplivali na garanta? |
123. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka II.i |
j) Sporazum, člen 26(b)
Za uporabo strukture prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini:
124.–134. |
Potrditev, da so izpolnjena merila iz Priloge X |
135. |
Informacije o dodatnih dejavnikih, ki so bili upoštevani, in/ali kakršne koli druge pripombe v zvezi z uporabo strukture prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini |
Za financiranje v lokalni valuti:
136.–141. |
Potrditev, da so izpolnjena merila iz Priloge X |
142. |
Lokalna valuta, ki je bila uporabljena |
143. |
Informacije o dodatnih dejavnikih, ki so bili upoštevani, in/ali kakršne koli druge pripombe v zvezi z uporabo financiranja v lokalni valuti |
144. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka II.j |
k) Sporazum, člen 27(d)
145.–152. |
Specifične izboljšave kreditnega tveganja kupca in ustrezni dejavniki kreditne izboljšave, ki so bili uporabljeni |
153. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka II.k |
l) Sporazum, člena 45 in 46
154. |
Skupni znesek pomoči, povezane s trgovanjem, lestvica SDR |
155. |
Sestava svežnja pomoči, povezane s trgovanjem: delež nekoncesivnih izvoznih kreditov v skladu s Sporazumom |
156. |
Sestava svežnja pomoči, povezane s trgovanjem: delež drugih sredstev po tržnih pogojih ali blizu njih |
157. |
Sestava svežnja pomoči, povezane s trgovanjem: delež drugih uradnih sredstev z ravnjo koncesivnosti, ki je nižja od najnižje dovoljene v skladu s členom 33, razen v primerih prilagajanja |
158. |
Sestava svežnja pomoči, povezane s trgovanjem: delež pologa kupca |
159. |
Sestava svežnja pomoči, povezane s trgovanjem: delež plačil na začetni datum kredita ali pred njim, ki se ne upoštevajo |
160. |
Sestava svežnja pomoči, povezane s trgovanjem: delež nepovratnih sredstev |
161. |
Sestava svežnja pomoči, povezane s trgovanjem: delež koncesijskih kreditov |
162. |
Pogoji za koncesijske kredite: obdobje odloga |
163. |
Pogoji za koncesijske kredite: dolžina obdobja odplačevanja |
164. |
Pogoji za koncesijske kredite: pogostost odplačevanja |
165. |
Pogoji za koncesijske kredite: način odplačevanja |
166. |
Pogoji za koncesijske kredite: valuta |
167. |
Pogoji za koncesijske kredite: obrestna mera |
168. |
Pogoji za koncesijske kredite: veljavna DDR |
169. |
Pogoji za koncesijske kredite: raven koncesivnosti |
170. |
Splošna raven koncesivnosti svežnja pomoči, povezane s trgovanjem |
171. |
Pripombe, opombe in/ali pojasnila v zvezi z informacijami iz oddelka II.l |
PRILOGA VI
IZRAČUN NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA TRANSAKCIJE IZ KATEGORIJ TVEGANJA DRŽAVE 1–7
Formula za MPR
Formula za izračun veljavne MPR za izvozni kredit, ki vključuje dolžnika/garanta iz države, razvrščene v kategorijah tveganja države 1–7, je:
MPR = { [ (ai * HOR + bi) * maks (PCC, PCP) / 0,95 ] * (1-LCF) + [cin * PCC / 0,95 * HOR * (1-CEF) ] }* QPFi * PCFi *BTSF * (1 – min (TERM, 0,15))
pri čemer:
— |
ai = koeficient deželnega tveganja v kategoriji tveganja države i (i = 1–7), |
— |
cin = koeficient tveganja kupca za kategorijo kupca n (n = SOV+, SOV / CCO, CC1–CC5) v kategoriji tveganja države i (i = 1–7), |
— |
bi = konstanta za kategorijo tveganja države i (i = 1–7), |
— |
HOR = časovni horizont tveganja, |
— |
PCC = odstotek kritja za komercialno tveganje (kupca), |
— |
PCP = odstotek kritja za politično tveganje (tveganje države), |
— |
CEF = dejavnik kreditne izboljšave, |
— |
QPFi = dejavnik kakovosti produkta v kategoriji tveganja države i (i = 1–7), |
— |
PCFi = dejavnik odstotka kritja v kategoriji tveganja države i (i = 1–7), |
— |
BTSF = dejavnik „manjše tveganje od tveganja državnih posojilojemalcev“, |
— |
LCF = dejavnik lokalne valute, |
— |
TERM = dejavnik prilagoditve roka |
Veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje
Veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje je določena v skladu s členom 21(e) Sporazuma, ki s tem določa koeficient tveganja države (ai) in konstanto (bi), ki sta pridobljena iz naslednje preglednice:
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
a |
0,090 |
0,200 |
0,350 |
0,550 |
0,740 |
0,900 |
1,100 |
b |
0,350 |
0,350 |
0,350 |
0,350 |
0,750 |
1,200 |
1,800 |
Izbor ustrezne kategorije tveganja kupca
Ustrezna kategorija tveganja kupca se izbere iz naslednje preglednice, ki vključuje kombinacije opredeljenih kategorij tveganja države in kupca ter dogovorjeno skladnost med kategorijami tveganja kupca CC1–CC5 in razvrstitvami akreditiranih bonitetnih agencij. Za olajšanje razvrščanja dolžnikov (in garantov) so bili določeni kvalitativni opisi posamezne kategorije tveganja kupca (SOV+ do CC5), ki so na voljo v Prilogi X.
Kategorija tveganja države |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
CC1 AAA do AA– |
CC1 A+ do A– |
CC1 BBB+ do BBB– |
CC1 BB+ do BB |
CC1 BB– |
CC1 B+ |
CC1 B |
CC2 A+ do A– |
CC2 BBB+ do BBB– |
CC2 BB+ do BB |
CC2 BB– |
CC2 B+ |
CC2 B |
CC2 B– ali slabše |
CC3 BBB+ do BBB– |
CC3 BB+ do BB |
CC3 BB– |
CC3 B+ |
CC3 B |
CC3 B– ali slabše |
|
CC4 BB+ do BB |
CC4 BB– |
CC4 B+ |
CC4 B |
CC4 B– ali slabše |
|
|
CC5 BB– ali slabše |
CC5 B+ ali slabše |
CC5 B ali slabše |
CC5 B– ali slabše |
|
|
|
Na podlagi izbrane kategorije tveganja kupca skupaj z veljavno kategorijo tveganja države je določen koeficient tveganja kupca (cin), ki je pridobljen iz naslednje preglednice:
Tveganje kupca Kategorija |
Kategorija tveganja države |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
|
SOV+ |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
SOV/CC0 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
CC1 |
0,110 |
0,120 |
0,110 |
0,100 |
0,100 |
0,100 |
0,125 |
CC2 |
0,200 |
0,212 |
0,223 |
0,234 |
0,246 |
0,258 |
0,271 |
CC3 |
0,270 |
0,320 |
0,320 |
0,350 |
0,380 |
0,480 |
n. r. |
CC4 |
0,405 |
0,459 |
0,495 |
0,540 |
0,621 |
n. r. |
n. r. |
CC5 |
0,630 |
0,675 |
0,720 |
0,810 |
n. r. |
n. r. |
n. r. |
Časovni horizont tveganja (HOR)
Časovni horizont tveganja (HOR) se izračuna na naslednji način:
|
Za standardne načine odplačevanja (tj. enaka polletna odplačila glavnice): HOR = (dolžina dobe izplačil x 0,5) + dolžina obdobja odplačevanja. |
|
Za nestandardne načine odplačevanja: HOR = (dolžina dobe izplačil × 0,5) + (tehtano povprečno obdobje odplačevanja – 0,25)/0,5. |
V navedenih formulah so enote, uporabljene za merjenje časa, leta.
Odstotek kritja za komercialno tveganje (kupca) (PCC) in za politično tveganje (tveganje države) (PCP)
Odstotka kritja (PCC in PCP) sta v formuli za MPR izražena v decimalni vrednosti (tj. 95 odstotkov je izraženih kot 0,95).
Izboljšave kreditnega tveganja kupca
Vrednost dejavnika kreditne izboljšave (CEF) je za vsako transakcijo, za katero ne velja nobena izboljšava kreditnega tveganja kupca, enaka nič. Vrednost CEF za transakcije, za katere veljajo izboljšave kreditnega tveganja kupca, je določena v skladu s Prilogo X v skladu z omejitvami iz člena 27(c) Sporazuma in ne sme presegati 0,35.
Dejavnik kakovosti produkta (QPF)
QPF se pridobi iz naslednje preglednice:
Kakovost produkta |
Kategorija tveganja države |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
|
Podstandardna |
0,9965 |
0,9935 |
0,9850 |
0,9825 |
0,9825 |
0,9800 |
0,9800 |
Standardna |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
Nadstandardna |
1,0035 |
1,0065 |
1,0150 |
1,0175 |
1,0175 |
1,0200 |
1,0200 |
Dejavnik odstotka kritja (PCF)
PCF se določi na naslednji način:
|
Za (maks (PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1) |
|
Za (maks (PCC, PCP) > 0,95, PCF = 1 + ((maks (PCC, PCP) – 0,95) / 0,05) × (koeficient odstotka kritja) |
Koeficient odstotka kritja se pridobi iz naslednje preglednice:
|
Kategorija tveganja države |
||||||
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
Koeficient odstotka kritja |
0,00000 |
0,00337 |
0,00489 |
0,01639 |
0,03657 |
0,05878 |
0,08598 |
Dejavnik „manjše tveganje od tveganja državnih posojilojemalcev“ (BTSF)
Če je dolžnik razvrščen v kategorijo tveganja kupca „manjše tveganje od tveganja državnih posojilojemalcev“ (SOV+), je BTSF = 0,9, sicer pa je BTSF = 1.
Dejavnik lokalne valute (LCF)
Pri transakcijah, pri katerih se uporablja zmanjšanje tveganja države v lokalni valuti, vrednost LCF ne sme presegati 0,2. Vrednost LCF za vse druge transakcije je enaka nič.
Dejavnik prilagoditve roka (TERM)
Dejavnik prilagoditve roka (TERM) se lahko uporablja samo za dolžnike, ki jih udeleženka razvrsti v kategorije tveganja kupca, enakovredne špekulativnemu razredu (bonitetna ocena akreditirane bonitetne agencije BB+ ali slabše) v skladu s tabelo skladnosti iz te priloge, vključno s kategorijama tveganja kupca SOV+ in SOV/CC0 v kategorijah tveganja države 5–7 in za transakcije, pri katerih je časovni horizont tveganja (HOR) daljši kot 10 let. V takšnem primeru je TERM = 0,018 x (HOR – 10). Ta prilagoditev je omejena in ne sme presegati 15 %.
PRILOGA VII
REFERENČNE VREDNOSTI ZA PREMIJE ZA TRANSAKCIJE, ZA KATERE SE UPORABLJAJO TRŽNE REFERENČNE VREDNOSTI
Nekrita tranša izvoznih kreditov ali del sindiciranega posojila, ki ga ne krije ECA
Cena, ki jo navedejo zasebne banke/ustanove za nekrito tranšo zadevnega izvoznega kredita (ali včasih kot del sindiciranega posojila, ki ga ne krije ECA), je lahko najboljša ustreznica kritja ECA. Oblikovanje cen v zvezi s temi nekritimi deli ali deli, ki jih ne krije ECA, se lahko uporabi le, če je zagotovljeno pod komercialnimi pogoji (to npr. ne vključuje deležev, financiranih s strani IFI).
Specifične podjetniške obveznice
Podjetniške obveznice odražajo specifično kreditno tveganje. Pri prilagajanju v zvezi s pogodbenimi značilnostmi ECA, kot so zapadlost, določitev valute in kakršne koli kreditne izboljšave, je potrebna previdnost. Če so uporabljene primarne podjetniške obveznice (tj. skupen donos ob izdaji) ali sekundarne podjetniške obveznice (tj. možnost prilagojenega razmika po ustrezni krivulji, ki je običajno zadevna krivulja valutne zamenjave), je treba najprej uporabiti podjetniške obveznice za dolžnika. Če te niso na voljo, se lahko uporabijo primarne ali sekundarne podjetniške obveznice povezanih subjektov.
Specifični posli kreditnih zamenjav
Posli kreditnih zamenjav so oblika zaščite pred neizpolnjevanjem obveznosti. Razmik poslov kreditnih zamenjav je znesek, ki ga v nekem obdobju plača kupec poslov kreditnih zamenjav kot odstotek nominalnega zneska glavnice, in je običajno izražen v bazičnih točkah. Kupec poslov kreditnih zamenjav dejansko kupi zavarovanje pred neizpolnjevanjem obveznosti, tako da v obdobju zamenjave ali do pojava kreditnega dogodka plačuje zneske prodajalcu poslov kreditnih zamenjav. Najprej je treba uporabiti krivuljo poslov kreditnih zamenjav za dolžnika. Če ta ni na voljo, se lahko uporabijo krivulje poslov kreditnih zamenjav povezanih subjektov.
Referenčne vrednosti posojila
Primarne referenčne vrednosti posojila (tj. oblikovanje cen ob izdaji) ali sekundarne referenčne vrednosti posojila (tj. trenutni donos posojila, ki ga pričakuje finančna ustanova, ki odkupi posojilo od druge finančne ustanove). Znani morajo biti vsi stroški za primarne referenčne vrednosti posojila, da se lahko izračuna skupni donos. Če se uporabijo referenčne vrednosti posojila, je treba najprej uporabiti referenčne vrednosti posojila za dolžnika. Če te niso na voljo, se lahko uporabijo referenčne vrednosti posojila povezanih subjektov.
Krivulje tržnih referenčnih vrednosti
Krivulje tržnih referenčnih vrednosti odražajo kreditno tveganje celotnega sektorja ali razreda kupcev. Te tržne informacije so lahko pomembne, kadar ni na voljo specifičnih informacij. Na splošno je kakovost informacij, povezanih s temi trgi, odvisna od likvidnosti trgov. V vsakem primeru si je treba prizadevati za instrumente trga, ki zagotavljajo najboljše ujemanje v zvezi s pogodbenimi značilnostmi ECA, kot so datum, bonitetna ocena, zapadlost in določitev valute.
PRILOGA VIII
MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO JAMSTVA VRAČILA TRETJE STRANI, IN MERILA ZA OCENO MULTILATERALNIH ALI REGIONALNIH INSTITUCIJ
NAMEN
Ta priloga določa merila in pogoje, ki urejajo uporabo jamstev vračila tretje strani v skladu s členom 21(e) Sporazuma. Določa tudi merila, po katerih bi bilo treba oceniti multilateralne ali regionalne institucije, kadar se sprejema odločitev, ali bi morala za institucijo veljati premijska pravila za transakcije, pri katerih se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, v skladu s členom 21(c) Sporazuma.
UPORABA
Primer 1: Jamstvo za skupno vrednost tveganja
Če subjekt zagotovi jamstvo v obliki jamstva vračila za skupno vrednost tveganja (tj. glavnica in obresti), velja za razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorijo tveganja kupca razvrstitev garanta, če so izpolnjena naslednja merila:
— |
jamstvo zajema ves čas trajanja kredita, |
— |
jamstvo je nepreklicno, brezpogojno in na voljo na zahtevo, |
— |
jamstvo je pravno veljavno in ga je mogoče izvrševati na območju pristojnosti države garanta, |
— |
garant je posojilno sposoben glede na velikost zajamčenega dolga, |
— |
za garanta veljajo monetarni nadzor in transferni predpisi države, v kateri se nahaja, razen če je garant multilateralna institucija, o kateri so se udeleženke dogovorile, da je na splošno izvzeta iz takega nadzora in omejitev. |
Če je garant hčerinsko/matično podjetje zajamčenega subjekta, udeleženke za vsak primer posebej ugotovijo: (1) ali je ob upoštevanju razmerja med hčerinskim/matičnim podjetjem in stopnjo pravne obveznosti matičnega podjetja hčerinsko/matično podjetje pravno in finančno neodvisno in lahko izpolni svoje plačilne obveznosti; (2) ali lahko na hčerinsko/matično družbo vplivajo lokalni dogodki/predpisi ali državno posredovanje in (3) ali bi bila v primeru neizpolnjevanja obveznosti za to odgovorna glavna uprava.
Primer 2: Jamstvo, ki je omejeno na znesek
Če subjekt zagotovi zavarovanje v obliki jamstva vračila za omejen znesek tveganja (tj. glavnica in obresti), velja za razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorijo tveganja kupca razvrstitev garanta, in sicer za delež kredita, za katerega velja jamstvo, če so izpolnjena vsa ustrezna merila iz primera 1.
Za nezajamčen delež velja za razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorijo tveganja kupca razvrstitev dolžnika.
Merila za ocenjevanje multilateralnih ali regionalnih institucij
Udeleženke se lahko dogovorijo, da za multilateralno ali regionalno institucijo veljajo premijska pravila za transakcije, pri katerih se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, iz člena 21(c), če je institucija na splošno izvzeta iz monetarnega nadzora in transfernih predpisov države, v kateri se nahaja. Take institucije se ocenijo za vsak primer posebej glede na dosežke in ob upoštevanju, ali:
— |
je institucija zakonsko in finančno neodvisna, |
— |
vse premoženje institucije uživa imuniteto pred podržavljenjem ali zaplembo, |
— |
ima institucija popolno svobodo glede prenosa in konverzije sredstev, |
— |
za institucijo ne velja posredovanje vlade v državi, v kateri se nahaja, |
— |
institucija uživa davčno imuniteto ter |
— |
morajo vse njene države članice zagotoviti dodatni kapital za izpolnjevanje obveznosti institucije. |
Pri tej oceni je treba v primerih neizpolnjevanja obveznosti kreditnih tveganj države v državi, v kateri se nahaja, ali v državi dolžnika upoštevati tudi plačilno evidenco iz preteklih let ter vse druge dejavnike, ki se med postopkom ocenjevanja zdijo primerni.
Seznam takih multilateralnih in regionalnih institucij ni zaključen, pri čemer lahko udeleženka imenuje institucijo za pregled v skladu z navedenimi premisleki. Udeleženke objavijo seznam multilateralnih in regionalnih institucij, za katere veljajo premijska pravila za transakcije, pri katerih se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, iz člena 21(c).
PRILOGA IX
KVALITATIVNI OPISI KATEGORIJ TVEGANJA KUPCA
Tveganje, manjše od tveganja državnih posojilojemalcev (SOV+)
Ta razvrstitev je izjemna. Subjekt, uvrščen v to kategorijo, ima izredno dober kreditni profil, na podlagi katerega je mogoče pričakovati, da bo v obdobju težav ali celo neizpolnjevanja obveznosti v zvezi z državnim dolgom izpolnil svoje plačilne obveznosti. Mednarodne bonitetne agencije objavljajo redna poročila, v katerih so navedene bonitetne ocene gospodarskih družb in nasprotnih strank, ki presegajo državne bonitetne ocene v tuji valuti. Udeleženke, ki predlagajo razvrstitev subjekta v kategorijo „manjše tveganje od tveganja državnih posojilojemalcev“, v podporo svojih priporočil navedejo te bonitetne ocene v zvezi z manjšim tveganjem od državnega, razen če je tveganje državnih posojilojemalcev na podlagi metodologije za oceno tveganja državnih posojilojemalcev opredeljeno kot znatno višje od tveganja države. Za razvrstitev v kategorijo „manjše tveganje od tveganja države gostiteljice“ mora za subjekt predvidoma veljati več ali običajno večina od naslednjih značilnosti ali enakovrednih značilnosti:
— |
dober kreditni profil, |
— |
znatni prihodki v tuji valuti glede na dolg v njegovi valuti, |
— |
proizvodne zmogljivosti in zmožnost ustvarjanja denarnih sredstev s strani hčerinskih podjetij ali na podlagi dejavnosti v tujini, zlasti tistih, ki imajo sedež v državah z visoko bonitetno oceno, tj. multinacionalne družbe, |
— |
tuj lastnik ali strateški partner, na katerega bi se bilo mogoče ob pomanjkanju uradnega jamstva zanesti kot na vir finančne podpore, |
— |
preteklo prednostno obravnavanje subjekta s strani države, vključno z izključitvijo iz transfernih omejitev in omejitev v zvezi s konvertibilnostjo ter zahtev glede predaje v zvezi z iztržkom od izvoza, in ugodnejša davčna obravnava, |
— |
potrjene kreditne linije mednarodnih bank z visoko bonitetno oceno, zlasti kreditne linije brez klavzule o bistvenem poslabšanju, ki bankam omogočajo, da v primeru krize državnega dolga ali drugih oblik tveganja prekličejo posojila, ter |
— |
sredstva v tujini, zlasti likvidna sredstva, pogosto zagotovljena na podlagi predpisov, ki izvoznikom omogočajo, da prestrežejo in ohranijo denarna sredstva v tujini, ki so na voljo za servisiranje dolga. |
Kategorija tveganja kupca SOV+ se običajno ne uporablja za:
— |
subjekte in storitve v javni lasti, poddržavne subjekte, ki delujejo kot resorna ministrstva, regionalne vlade itd., |
— |
finančne ustanove s sedežem v pristojnosti države ter |
— |
subjekte, ki na domačem trgu prodajajo zlasti v lokalni valuti. |
Tveganje državnih posojilojemalcev (SOV)
Državni dolžniki/garanti so subjekti, ki so izrecno pravno pooblaščeni za prevzem obveznosti plačila dolga v imenu države, običajno ministrstvo za finance ali centralna banka (44). Za tveganje, ki je opisano kot tveganje državnih posojilojemalcev, velja naslednje:
— |
dolžnik/garant je pravno pooblaščen za prevzem obveznosti plačila dolga v imenu države, s čimer zagotavlja popolno zaupanje in kreditno sposobnost države, ter |
— |
v primeru reprogramiranja tveganja državnih posojilojemalcev je zadevni dolg vključen v reprogramiranje in plačilne obveznosti, ki jih država pridobi z reprogramiranjem. |
Tveganje, enakovredno tveganju državnih posojilojemalcev (CC0): zelo dobra kreditna kvaliteta
Kategorija tveganja, ki je „enakovredno tveganju državnih posojilojemalcev“, zajema dva osnovna tipa dolžnikov/garantov:
— |
javni subjekti, v zvezi s katerimi je pri skrbnem pregledu poslovanja ugotovljeno, da uživa kupec popolno zaupanje in podporo države ali da je verjetnost državne podpore likvidnosti in plačilne sposobnosti zelo velika, tako v zvezi z morebitnimi izterjavami kot tudi v zvezi s tveganjem neizpolnjevanja obveznosti. Nedržavni javni subjekti, enakovredni državnim, bi vključevali tudi podjetja v državni lasti z monopolom ali skorajšnjim monopolom nad dejavnostmi v sektorju (npr. energija, nafta, plin), |
— |
gospodarske družbe z izredno dobrim kreditnim profilom, katerih značilnosti v zvezi z morebitnim neizpolnjevanjem obveznosti in izterjavami kažejo, da je tveganje mogoče obravnavati kot enakovredno tveganju državnih posojilojemalcev. V to kategorijo bi se lahko uvrstila uspešna vodilna podjetja ali zelo pomembne banke, pri katerih je verjetnost državne podpore likvidnosti in plačilne sposobnosti velika. |
Zelo dobra kreditna kvaliteta pomeni, da je tveganje prekinitve plačila predvidoma zanemarljivo in da je zmožnost odplačevanja subjekta zelo velika, pri čemer na to zmožnost verjetno ne bi vplivali predvidljivi dogodki. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila subjekta:
— |
izjemno dobro do zelo dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka, |
— |
izjemno dobre do zelo dobre ravni likvidnosti, |
— |
izjemno nizek do zelo nizek finančni vzvod, |
— |
odličen do zelo dober poslovni profil z dokazanimi in zelo dobrimi zmožnostmi upravljanja. |
Za subjekt je značilna tudi visoka kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katerega razvrstitev kupca glede na tveganje je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.
Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC0, verjetno ocenile med AAA (kategorija države 1) in B (kategorija države 7).
Zelo dobra kreditna kvaliteta (CC1)
Tveganje prekinitve plačil je predvidoma nizko ali zelo nizko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je zelo velika, pri čemer na to zmožnost verjetno ne bi vplivali predvidljivi dogodki. Občutljivost dolžnika/garanta na škodljive učinke sprememb okoliščin in gospodarskih razmer je omejena ali zelo omejena. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:
— |
zelo dobro do dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka, |
— |
zelo dobre do dobre ravni likvidnosti, |
— |
zelo nizek do nizek finančni vzvod, |
— |
zelo dober poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja. |
Za subjekt je značilna tudi visoka kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katerega razvrstitev kupca glede na tveganje je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.
Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC1, verjetno ocenile med AAA (kategorija države 1) in B (kategorija države 7).
Dobra do zmerno dobra kreditna kvaliteta, nadpovprečna (CC2)
Tveganje prekinitve plačil je predvidoma nizko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je dobra do zmerno dobra, pri čemer na to zmožnost verjetno ne bi vplivali predvidljivi dogodki. Občutljivost dolžnika/garanta na škodljive učinke sprememb okoliščin in gospodarskih razmer je omejena. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:
— |
dobro do zmerno dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka, |
— |
dobre do zmerno dobre ravni likvidnosti, |
— |
nizek do zmerno nizek finančni vzvod, |
— |
zmerno dober poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja. |
Za subjekt je značilna tudi visoka kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katerega razvrstitev kupca glede na tveganje je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.
Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC2, verjetno ocenile med A+ (kategorija države 1) in B– ali slabše (kategorija države 7).
Zmerna kreditna kvaliteta, povprečna (CC3)
Tveganje prekinitve plačil je predvidoma zmerno ali zmerno nizko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je zmerna ali zmerno dobra. Možnost kreditnega tveganja izhaja iz soočanja dolžnika/garanta z velikimi stalnimi negotovostmi ali njegove izpostavljenosti škodljivim poslovnim, finančnim ali gospodarskim razmeram, zaradi katerih lahko postane nezmožen pravočasno izvesti plačila. Vendar so morda na voljo poslovne ali finančne alternative, ki omogočajo izpolnjevanje finančnih obveznosti. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:
— |
zmerno dobro do zmerno ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka, |
— |
zmerno dobre do zmerne ravni likvidnosti, |
— |
zmerno nizek do zmeren finančni vzvod, |
— |
zmeren poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja. |
Za subjekt je značilna tudi zadostna kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katere razvrstitev kupca glede na tveganje je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.
Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC3, verjetno ocenile med BBB+ (kategorija države 1) in B– ali slabše (kategorija države 6).
Zmerno slaba kreditna kvaliteta, podpovprečna (CC4)
Tveganje prekinitve plačil je predvidoma zmerno nizko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je zmerna do zmerno slaba. Možnost kreditnega tveganja izhaja iz soočanja dolžnika/garanta z velikimi stalnimi negotovostmi ali njegove izpostavljenosti škodljivim poslovnim, finančnim ali gospodarskim razmeram, zaradi katerih lahko postane nezmožen pravočasno izvesti plačila. Vendar so morda na voljo poslovne ali finančne alternative, ki omogočajo izpolnjevanje finančnih obveznosti. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:
— |
zmerno do zmerno slabo ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka, |
— |
zmerne do zmerno slabe ravni likvidnosti, |
— |
zmeren do zmerno visok finančni vzvod, |
— |
zmerno slab poslovni profil z omejenimi zmožnostmi upravljanja. |
Za subjekt je značilna tudi zadostna kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katere razvrstitev kupca glede na tveganje je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.
Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC4, verjetno ocenile med BB+ (kategorija države 1) in B– ali slabše (kategorija države 5).
Slaba kreditna kvaliteta (CC5)
Tveganje prekinitve plačil je predvidoma visoko do zelo visoko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je zmerno slaba do slaba. Dolžnik/garant je trenutno zmožen zagotavljati odplačevanje, vendar je meja varnosti še vedno omejena. Ker je zmožnost neprekinjenega plačevanja odvisna od trajnostnega, ugodnega poslovnega in gospodarskega okolja, lahko nastanejo težave pri plačevanju. Negativne poslovne, finančne ali gospodarske razmere bodo verjetno zmanjšale zmožnost ali pripravljenost odplačevanja. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:
— |
zmerno slabo do slabo ali zelo slabo ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka, |
— |
zmerno slabe do slabe ravni likvidnosti, |
— |
zmerno visok do visok finančni vzvod, |
— |
slab poslovni profil z omejenimi zmožnostmi upravljanja ali brez zmožnosti upravljanja. |
Za subjekt je značilna tudi nizka kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katere razvrstitev kupca glede na tveganje je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.
Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC5, verjetno ocenile med BB– (kategorija države 1) in B– ali slabše (kategorija države 4).
PRILOGA X
MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO TEHNIK ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE IN IZBOLJŠAV KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA
NAMEN
Ta priloga določa podrobnosti o uporabi tehnik za zmanjšanje tveganja države iz člena 26(a) Sporazuma in izboljšav kreditnega tveganja kupca iz člena 27(a) Sporazuma. To vključuje merila, pogoje in posebne okoliščine, ki veljajo za njihovo uporabo, ter učinek na MPR.
TEHNIKE ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE
1. Struktura prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini
Opredelitev:
Pisni dokument, kot je listina ali dokument o odstopu ali dogovor o skrbništvu, zapečaten in predložen tretji stranki, tj. osebi, ki ni stranka dokumenta, in je v posesti take tretje stranke, dokler niso izpolnjeni nekateri pogoji, potem pa ga ta stranka predloži drugi stranki za začetek veljavnosti. Če so ob upoštevanju dodatnih navedenih dejavnikov izpolnjena naslednja merila, se lahko s tako tehniko zmanjšajo ali odpravijo transferna tveganja, zlasti v višjih kategorijah tveganja države.
Merila:
— |
založni račun je povezan s prihodki delovanja projekta v tuji valuti, pri čemer tokove v založni račun ustvarja projekt sam in/ali druge izvozne terjatve v tujini, |
— |
založni račun se nahaja v tujini, tj. zunaj države projekta, kjer so transferna ali druga tveganja države zelo omejena (tj. v državi OECD z visokim dohodkom ali državi euroobmočja z visokim dohodkom), |
— |
odprt mora biti v prvovrstni banki, ki ni neposredno ali posredno kontrolirana s strani dolžnika ali organov njegove države, |
— |
poravnavanje obveznosti z računa mora biti zavarovano z dolgoročnimi ali drugimi ustreznimi pogodbami, |
— |
kombinacija virov prihodkov (tj. ki jih ustvari projekt sam in/ali drugi viri) dolžnika, ki pritekajo na račun, je v trdni valuti, pri čemer je upravičeno pričakovati, da bo kolektivno zadostna za servisiranje dolga za ves čas trajanja kredita, hkrati pa jih mora zagotoviti ena ali več posojilno sposobnih tujih strank, ki se nahajajo v državah s tveganjem, ki je manjše od tveganja v državi, v kateri se nahaja projekt (običajno so to države OECD z visokim dohodkom ali države euroobmočja z visokim dohodkom), |
— |
dolžnik izda tujim strankam nepreklicno navodilo za vplačila neposredno na račun (tj. vplačila niso izvršena prek računa, ki ga nadzira dolžnik ali prek njegove države), |
— |
sredstva na računu morajo zadoščati za vsaj šestmesečno servisiranje dolga. Če se v primeru projektnega financiranja uporabljajo fleksibilnejši roki odplačevanja, mora znesek na računu zadoščati za dejansko šestmesečno servisiranje dolga pod takšnimi fleksibilnimi pogoji; ta znesek se lahko sčasoma spreminja, odvisno od profila servisiranja dolga, |
— |
dolžnik ima omejen dostop do računa (tj. le po plačilu servisiranja dolga), |
— |
prihodki na računu so pripisani posojilodajalcu kot neposrednemu upravičencu za ves čas trajanja kredita, |
— |
za odprtje računa so bila prejeta vsa potrebna pravna dovoljenja lokalnih in vseh drugih pristojnih organov, |
— |
založni račun in pogodbeni dogovori morajo biti brezpogojni in/ali nepreklicni ter/ali časovno neomejeni. |
Dodatni dejavniki, ki jih je treba upoštevati:
Tehnika se uporablja na podlagi upoštevanja zgornjih značilnosti za vsak primer posebej in med drugim glede na:
— |
državo, dolžnika (tj. javnega ali zasebnega), gospodarsko panogo, občutljivost glede vključenega blaga ali storitev, vključno z njihovo razpoložljivostjo za ves čas trajanja kredita, stranke, |
— |
pravne strukture, npr. ali je mehanizem zadostno neobčutljiv na vpliv dolžnika ali njegove države, |
— |
stopnjo, do katere za tehniko še naprej velja posredovanje države, podaljšanje ali odpoved, |
— |
ali je račun zadostno zaščiten pred tveganji, povezanimi s projektom, |
— |
znesek, ki bo pritekel na račun, in mehanizem za nadaljevanje ustreznega zagotavljanja, |
— |
položaj glede Pariškega kluba (npr. morebitno izvzetje), |
— |
morebitni vpliv tveganj države, razen transfernega tveganja, |
— |
zaščito pred tveganji države, v kateri se nahaja račun, |
— |
pogodbe s strankami, vključno z njihovo naravo in trajanjem, ter |
— |
skupni znesek pričakovanih tujih dohodkov glede na skupni znesek kredita. |
Učinek na MPR
Z uporabo te tehnike za zmanjševanje tveganja države se lahko pri veljavnem razvrščanju držav glede na tveganje za transakcije doseže izboljšanje za eno kategorijo, razen za transakcije iz kategorije tveganja države 1.
2. Financiranje v lokalni valuti
Opredelitev:
Pogajanja o pogodbi in financiranju potekajo v konvertibilni in razpoložljivi lokalni valuti, razen v trdnih valutah, pri čemer se financiranje izvaja na lokalni ravni, da se izključi ali zmanjša transferno tveganje. Pojav prvih dveh kreditnih tveganj države načeloma ne bi vplival na primarne dolžniške obveznosti v lokalni valuti.
Merila:
— |
nadomestilo škode ali izplačilo zavarovalnine ECA ali plačilo neposrednemu posojilodajalcu je izraženo/se opravi v lokalni valuti, |
— |
ECA običajno ni izpostavljena transfernemu tveganju, |
— |
ob običajnem poteku dogodkov se ne zahteva, da se depoziti v lokalni valuti pretvorijo v trdno valuto, |
— |
odplačila posojilojemalca, izvršena v njegovi domači valuti ter v njegovi državi, predstavljajo veljavno izpolnitev dolžniške obveznosti, |
— |
če je prihodek posojilojemalca v lokalni valuti, je posojilojemalec zaščiten pred neugodnimi nihanji menjalnega tečaja, |
— |
devizni predpisi v državi posojilojemalca ne smejo vplivati na posojilojemalčeve obveznosti odplačevanja, ki bi ostale v lokalni valuti. |
Dodatni dejavniki, ki jih je treba upoštevati:
Tehnika se uporablja selektivno, in sicer pri konvertibilnih in transferabilnih valutah držav z zdravim gospodarstvom. ECA udeleženka bi morala biti sposobna izpolnjevati svoje obveznosti izplačila zavarovalnine v svoji valuti, če lokalne valute po tem, ko ECA prevzame obveznosti, ni več mogoče „transferirati“ ali „konvertirati“. (Neposredni posojilodajalec bo temu vseeno izpostavljen.)
Učinek na MPR
Z uporabo te tehnike za zmanjševanje tveganja se lahko doseže največ 20-odstotna diskontna stopnja za delež kreditnega tveganja države MPR (tj. vrednost dejavnika lokalne valute (LCF) je največ 0,2).
IZBOLJŠAVE KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA
Naslednja preglednica vključuje opredelitve izboljšav kreditnega tveganja kupca, ki se lahko uporabljajo, skupaj z njihovim največjim vplivom na veljavne MPR. Za transakcije, za katere veljajo MPR za kategorije tveganja države 1–7, je določen največji CEF, uporabljen v formuli za MPR; za transakcije, pri katerih se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, je določen najvišji popust na veljavno MPR, pri kateri se uporabljajo tržne referenčne vrednosti (45).
KREDITNA IZBOLJŠAVA |
OPREDELITEV |
NAJVEČJI CEF (KATEGORIJA TVEGANJA DRŽAVE 1–7) NAJVIŠJI |
POPUST (TRŽNA REFERENČNA VREDNOST) |
||||
Odstop pogodbenih iztržkov ali terjatev |
Če ima posojilojemalec sklenjene pogodbe z vplivnimi tujimi ali lokalnimi odjemalci, se s pravno izvršljivim odstopom pogodbe zagotovijo pravice do izvajanja pogodb posojilojemalca in/ali sprejemanje odločitev v okviru večjih pogodb namesto posojilojemalca po neizpolnjevanju obveznosti v zvezi s posojilom. Neposredni sporazum s tretjo stranjo v transakciji (lokalno vladno agencijo pri transakciji v zvezi z rudarstvom ali energetiko) omogoča posojilodajalcem, da vladi predlagajo uveljavljanje pravnih sredstev za razlastitev ali drugo kršitev pogodbenih obveznosti, povezanih s transakcijo. Terjatve obstoječe družbe, ki deluje v težkih tržnih ali sektorskih razmerah, so lahko povezane s prodajo proizvodov družbe ali družb v stabilnejšem okolju. Terjatve se običajno izvršujejo v trdni valuti, vendar v zvezi z njimi ne sme biti sklenjeno posebno pogodbeno razmerje. Z odstopom teh terjatev bi se lahko zagotovila premoženjska varščina za račune posojilojemalca, tako da bi bili posojilodajalci prednostno obravnavani pri denarnih tokovih, ki jih ustvarijo posojilojemalci. |
0,10 |
n. r. |
||||
Zavarovanje s premoženjskimi varščinami |
Nadzor nad premoženjem, razviden iz:
Zavarovanje s premoženjskimi varščinami je mogoče razmeroma preprosto ponovno pridobiti, na primer lokomotivo, medicinsko opremo ali gradbeno opremo. Pri vrednotenju takega zavarovanja bi morala ECA upoštevati pravno izvršljivost izterjav. Z drugimi besedami, vrednost je večja, če so pravice iz zavarovanja na premoženju izpopolnjene v okviru veljavne pravne ureditve, in manjša, če pravna sposobnost za izterjavo premoženja ni zanesljiva. Natančna vrednost zavarovanja s premoženjskimi varščinami je določena glede na trg, pri čemer je zadevni „trg“ obsežnejši od lokalnega trga, ker je mogoče premoženje premestiti na območje druge pristojnosti. OPOMBA: Uporaba kreditne izboljšave zavarovanja s premoženjskimi varščinami za transakcije, za katere veljajo MPR za kategorije tveganja države 1–7, velja za tveganje kupca, če je zavarovanje s premoženjskimi varščinami izvršeno znotraj države, v kateri je izvedena transakcija. |
0,25 |
15 % |
||||
Fiksno premoženjsko zavarovanje |
Fiksno premoženjsko zavarovanje je najpogosteje sestavni del opreme, ki je lahko omejen zaradi fizičnih lastnosti, na primer turbina ali stroj, ki je del tekočega traka. Namen in vrednost fiksnega premoženjskega zavarovanja je zagotoviti ECA večji finančni vzvod v zvezi z uporabo premoženja pri nadomestitvi izgub v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Vrednost fiksnega premoženjskega zavarovanja se razlikuje glede na gospodarske, pravne, tržne in druge dejavnike. |
0,15 |
10 % |
||||
Založni račun |
Založni računi vključujejo račune rezerv za servisiranje dolga, ki služijo kot zavarovanje za posojilodajalce, ali druge oblike gotovinskih računov terjatev, ki služijo kot zavarovanje za posojilodajalce in s katerimi upravlja stranka, ki ni pod nadzorom kupca/dolžnika in si z njim ne deli skupnega lastništva. Znesek depozita je treba vložiti ali založiti vnaprej. Vrednost takega zavarovanja je skoraj vedno 100 % nominalnega zneska na takih gotovinskih računih. Omogoča večji nadzor nad uporabo gotovine in zagotavlja servisiranje dolga pred diskrecijsko porabo. OPOMBA: Uporaba kreditne izboljšave založnega računa za transakcije, za katere veljajo MPR za kategorije tveganja države 1–7, velja za tveganje kupca, če se založni račun nahaja znotraj države, v kateri je izvedena transakcija. Gotovinska varščina bistveno zmanjšuje tveganje neizpolnjevanja obveznosti v zvezi z zadevnimi obroki. |
Založni račun kot odstotek kredita do največ 0,10 |
Založni račun kot odstotek kredita do največ 10 % |
PRILOGA XI
KONTROLNI SEZNAM RAZVOJNE KAKOVOSTI
KONTROLNI SEZNAM RAZVOJNE KAKOVOSTI PROJEKTOV, FINANCIRANIH S POMOČJO
V zadnjih letih je DAC razvil več meril, s katerimi naj bi zagotovil, da bodo projekti v državah v razvoju, ki se v celoti ali delno financirajo z uradno razvojno pomočjo, prispevali k razvoju. Ta merila so zlasti vključena v:
— |
načela DAC za ocenitev projekta (DAC Principles for Project Appraisal), 1988, |
— |
vodilna načela DAC za mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance), 1987, ter |
— |
kodeks dobrega ravnanja pri naročanju za uradno razvojno pomoč (Good Procurement Practies for Official Development Assistance), 1986. Od teh so bili načela DAC za ocenitev projekta ter kodeks dobrega ravnanja pri naročanju za uradno razvojno pomoč skupaj z več drugimi „načeli“ ali „dobrimi praksami“, ki jih je pripravil DAC, objavljeni leta 1992 v Priročniku o razvojni pomoči – načela DAC za učinkovito pomoč (Development Assistance Manual, DAC Principles for Effective Aid). |
SKLADNOST PROJEKTA S SPLOŠNIMI PREDNOSTNIMI NALOGAMI DRŽAVE PREJEMNICE NA PODROČJU NALOŽB (IZBIRA PROJEKTA)
Ali je projekt del naložbenih programov in programov javne porabe, ki so jih že odobrili osrednji finančni in načrtovalni organi države prejemnice?
(Navedite programski dokument, v katerem je naveden projekt, npr. program javnih naložb države prejemnice).
Ali projekt sofinancira mednarodna ustanova za financiranje razvoja?
Ali obstajajo dokazi, da je projekt preučila mednarodna ustanova za financiranje razvoja ali druga članica DAC in ga zavrnila zaradi nizke razvojne prednostne razvrstitve?
Ali je projekt iz zasebnega sektorja odobrila vlada države prejemnice?
Ali je projekt vključen v medvladni sporazum, ki zagotavlja širši razpon dejavnosti pomoči donatorke v državi prejemnici?
PRIPRAVA IN OCENITEV PROJEKTA
Ali je bil projekt pripravljen, oblikovan in ocenjen na podlagi standardov in meril, ki so na splošno skladni z načeli DAC za ocenitev projekta iz odstavkov 91–162 Priročnika o razvojni pomoči? Ustrezna načela se nanašajo na ocenitev projekta glede na:
(a) |
gospodarske vidike (odstavki 120–128 Priročnika o razvojni pomoči); |
(b) |
tehnične vidike (odstavek 112 Priročnika o razvojni pomoči); |
(c) |
finančne vidike (odstavki 113 do 119 Priročnika o razvojni pomoči). |
Ali je bil pri projektu, ki ustvarja prihodek, še zlasti če ta prihodek ustvarja za konkurenčni trg, posebno ugoden element financiranja s pomočjo posredovan končnemu uporabniku sredstev? (odstavek 115 Priročnika o razvojni pomoči).
(a) |
Institucionalna ocena (odstavki 130–134 Priročnika o razvojni pomoči); |
(b) |
analiza socialnih vidikov ter porazdelitve stroškov in koristi (odstavki 137–147 Priročnika o razvojni pomoči); |
(c) |
okoljska presoja (odstavki 145–147 Priročnika o razvojni pomoči). |
POSTOPKI ODDAJE JAVNIH NAROČIL
Kateri izmed naslednjih načinov oddaje javnih naročil se bo uporabljal? (Za opredelitve pojmov glej načela v kodeksu dobrega ravnanja pri naročanju za uradno razvojno pomoč iz odstavkov 409–429 Priročnika o razvojni pomoči).
(a) |
mednarodni javni razpisi (odstavki 411 ter 419–429 Priročnika o razvojni pomoči: minimalni pogoji za učinkovite mednarodne javne razpise); |
(b) |
nacionalni javni razpisi (odstavek 412 Priročnika o razvojni pomoči); |
(c) |
neformalni natečaj ali neposredna pogajanja (odstavka 413 in 414 Priročnika o razvojni pomoči). |
Ali je predvideno preverjanje cene in kakovosti dobav (odstavek 153 Priročnika o razvojni pomoči)?
PRILOGA XII
DOLOČBE O KOMERCIALNIH REFERENČNIH OBRESTNIH MERAH (CIRR)
ODDELEK 1
SESTAVA CIRR
1. |
CIRR se določi za valuto vsake udeleženke, pod pogojem, da so zahtevani podatki na voljo Sekretariatu. Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR določi v valuti neudeleženke. V posvetovanju z zainteresirano neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke pripravi predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti. |
2. |
Druge udeleženke uporabijo CIRR, ki se določi za posamezno valuto, če se odločijo za financiranje v navedeni valuti. |
3. |
CIRR je sestavljena iz temeljne obrestne mere in marže. |
4. |
Najnižja CIRR za katero koli valuto ne sme biti nižja od 15 bazičnih točk. |
DOLOČITEV TEMELJNE OBRESTNE MERE
5. |
Obrestne mere CIRR se izračunajo mesečno in začnejo veljati 15. dan v vsakem mesecu. |
6. |
Temeljne obrestne mere CIRR se izračunajo z uporabo donosov državnih obveznic. |
7. |
Zapadlost državnih obveznic, ki se uporabijo za vsako transakcijo, se določi po naslednji formuli: obdobje črpanja + 0,5 obdobje odplačevanja + 0,5 pogostost obrokov v letih (46) (za standardne načine odplačevanja). Za transakcije z nestandardnim načinom odplačevanja se uporabi naslednja formula: obdobje črpanja + [ |
8. |
Udeleženke izračunajo donose obveznic z uporabo aritmetične sredine vseh dnevnih donosov 3-, 4-, 5-, 6-, 7-, 8-, 9- in 10-letnih državnih obveznic prejšnjega koledarskega meseca za svoje valute. O teh donosih se poroča Sekretariatu najpozneje pet dni po koncu vsakega meseca in se vsak mesec javno objavi. |
9. |
Udeleženke lahko uporabijo linearno interpolacijo, da dosežejo potrebne donose, če je znotraj regije interpolacije dveletnih državnih obveznic do vključno 15-letnih državnih obveznic. Ekstrapolacija na nižji ali višji donos obveznic ni dovoljena. |
10. |
Če podatkov za eno ali več potrebnih državnih obveznic ni bilo mogoče pridobiti (v skladu s členoma 8 in 9), v tej valuti ne bo CIRR za transakcije s takšno zapadlostjo (glej člen 7), razen če manjkajoči podatki zadevajo krajše zapadlosti in so bili predloženi podatki za višje zapadlosti (do 10 let). V takem primeru se uporabijo donosi najbližjih višjih državnih obveznic za izračun temeljnih obrestnih mer, ki zahtevajo takšne krajše zapadlosti. |
DOLOČITEV MARŽE (48)
11. |
Marža se izračuna četrtletno (vsako leto 15. januarja, 15. aprila, 15. julija oziroma 15. oktobra) glede na donose petletnega razmika zamenjave (razlika med petletno obrestno mero državnih obveznic in petletno mero zamenjave). |
12. |
Marža se izračuna po naslednji formuli: 0,5 * (trimesečno povprečje dnevnih donosov petletnega razmika zamenjave) + 80 bazičnih točk. Rezultat se zaokroži na najbližjo bazično točko ter omeji na največ 120 bazičnih točk in najmanj 80 bazičnih točk. |
13. |
Trimesečno povprečje dnevnih donosov petletnih razmikov zamenjave, ki jih je treba uporabiti, se dobi z izračunom aritmetične sredine dnevnega petletnega razmika zamenjave v zadnjih treh koledarskih mesecih v zadevnih valutah. Sekretariatu se sporoči najpozneje pet dni po koncu vsakega četrtletja. |
14. |
V primeru, da petletni razmik zamenjave za dano valuto ni na voljo na trgu, se marža določi na 100 bazičnih točk. |
15. |
Dobljene marže se javno objavijo na začetku vsakega četrtletja. |
ODDELEK 2
UPORABA CIRR
16. |
kadar se uradna finančna podpora zagotovi za posojila s spremenljivo obrestno mero, banke in druge finančne ustanove ne smejo ponuditi možnosti izbire nižje od dveh možnosti, bodisi CIRR (ob sklenitvi izvirne pogodbe) bodisi kratkoročne tržne obrestne mere za ves čas trajanja kredita. |
ROK VELJAVNOSTI CIRR
17. |
CIRR se lahko fiksira pred datumom finančne pogodbe, na ta datum ali po njem. |
18. |
Če se CIRR fiksira in ohrani pred datumom finančne pogodbe, obdobje posedovanja ne presega 12 zaporednih mesecev (49), dolžina obdobja posedovanja se določi najpozneje na datum ponudbe, ustrezni CIRR pa se doda dodatni razmik v skladu s spodnjo tabelo.
|
19. |
Če se obdobje posedovanja izteče pred datumom finančne pogodbe, se lahko obrestna mera CIRR takoj ali pozneje ponovno določi in uporabi za novo obdobje posedovanja. Če je do podpisa komercialne pogodbe prišlo pred ponovno določitvijo, na novo določena obrestna mera ne sme biti nižja od zadnje predhodno fiksirane obrestne mere. Število ponovnih določitev CIRR ni omejeno. |
20. |
Vsaka sprememba obdobja za obračun obresti pred datumom finančne pogodbe ali na ta datum sproži ponovni izračun temeljne obrestne mere CIRR. Takšen ponovni izračun temelji na novem obdobju za obračun obresti, pri čemer se uporabijo temeljne obrestne mere, ki veljajo na prvotni datum ponudbe; ne šteje se za ponovno določitev ali preklic obrestne mere CIRR. |
PROVIZIJA ZA PREVZETE OBVEZNOSTI
21. |
Za neposredne kredite se zaračuna provizija za prevzete obveznosti. Če je bila CIRR fiksirana pred datumom finančne pogodbe ali na ta datum, se provizija za prevzete obveznosti zaračuna takoj po datumu finančne pogodbe. Če je bila CIRR fiksirana po datumu finančne pogodbe, se zaračuna takoj po datumu finančne pogodbe. |
22. |
Udeleženke zaračunajo provizijo za prevzete obveznosti najmanj v višini komercialnih tržnih praks, če so take informacije na voljo. |
PROSTOVOLJNI PREKLIC IN PROSTOVOLJNO PREDČASNO ODPLAČILO
23. |
Če je obrestna mera CIRR prostovoljno preklicana, nobena poznejša obrestna mera CIRR, ki je ponujena za isto transakcijo in istega izvoznika, ne sme biti nižja od zadnje predhodno ponujene CIRR. |
24. |
Pred datumom finančne pogodbe ni stroškov preklica obrestne mere CIRR ali prehoda na spremenljivo obrestno mero. |
25. |
Od datuma finančne pogodbe naprej in ne glede na to, kdaj je bila določena CIRR, v primeru prostovoljnega preklica ali prostovoljnega predčasnega odplačila posojila ali njegovega dela posojilojemalec vladni instituciji, ki zagotavlja uradno podporo, povrne vse stroške in izgube, nastale zaradi takega predčasnega odplačila ali prostovoljnega preklica. To vključuje stroške, ki jih ima državna institucija zaradi nadomestitve dela pričakovanega denarnega pritoka s fiksno obrestno mero, ki ga prekine predčasno odplačilo ali prostovoljni preklic. |
ODDELEK 3
PREHODNI DOGOVORI
26. |
Določbe iz te priloge začnejo veljati 15. julija 2023 za transakcije, izvršene od navedenega datuma naprej. |
PRILOGA XIII
SEZNAM OPREDELITEV POJMOV
Za namen Sporazuma:
(a) |
Obveznost: vsaka izjava, v kateri koli obliki, s katero je državi prejemnici, kupcu, posojilojemalcu, izvozniku ali finančni instituciji sporočena pripravljenost ali namen zagotavljanja uradne podpore. |
(b) |
Poenoten posebni dogovor: dogovor med udeleženkami, da se za dano transakcijo ali v posebnih okoliščinah strinjajo o posebnih finančnih pogojih za uradno podporo. Pravila dogovorjenega poenotenega posebnega dogovora nadomestijo pravila Sporazuma samo za transakcijo ali v okoliščinah, določenih v poenotenem posebnem dogovoru. |
(c) |
Raven koncesivnosti vezane pomoči: pri nepovratnih sredstvih je raven koncesivnosti 100 %. Pri posojilih je raven koncesivnosti enaka razliki med nominalno vrednostjo posojila in diskontirano sedanjo vrednostjo prihodnjih plačil za servisiranje dolgov, ki jih mora opraviti posojilojemalec. Ta razlika je izražena kot odstotek nominalne vrednosti posojila. |
(d) |
Datum finančne pogodbe: datum, na katerega so vezane vse stranke finančne pogodbe, ob upoštevanju vseh s tem povezanih pravnih obveznosti. |
(e) |
Datum ponudbe: datum, na katerega je CIRR fiksirana. |
(f) |
Razgradnja: zaprtje ali razstavljanje jedrske elektrarne. |
(g) |
Pogodbena vrednost izvoza: skupni znesek, ki ga mora plačati kupec ali ga je treba plačati v njegovem imenu za blago in/ali storitve, ki se izvažajo, tj. brez lokalnih stroškov, kakor so opredeljeni v nadaljevanju. Pri lizingu ta vrednost izključuje delež lizinških plačil, ki je enak obrestim. |
(h) |
Končna obveznost: končna obveznost v zvezi s transakcijo izvoznega kredita (v obliki ene same transakcije ali kreditne linije) je prevzeta, ko se udeleženka z vzajemnim sporazumom ali enostranskim aktom zaveže, da bo natančno izpolnila finančne pogoje. |
(i) |
Obdobje posedovanja: obdobje, ki se začne na datum ponudbe in konča na datum finančne pogodbe. |
(j) |
Začetna polnitev z gorivom: začetna polnitev z gorivom zajema le prvotno vgrajeno nuklearno jedro in dve naslednji ponovni polnitvi, ki skupaj predstavljata do dve tretjini nuklearnega jedra. |
(k) |
Obdobje za obračun obresti: obdobje, v katerem se obračunajo obresti (tj. od prvega izplačila do zadnjega odplačila glavnice: obdobje črpanja + obdobje odplačevanja). |
(l) |
Subvencioniranje obrestnih mer: dogovor med vlado in bankami ali drugimi finančnimi institucijami, ki omogoča financiranje izvoza po nespremenljivi obrestni meri, ki je enaka ali višja od CIRR. |
(m) |
Kreditna linija: kakršen koli okvir za izvozne kredite, ki zajema vrsto transakcij, ki so lahko povezane z določenim projektom ali ne. |
(n) |
Lokalni stroški: izdatki za blago in storitve v državi kupca, ki so potrebni za izvedbo izvoznikove pogodbe ali za dokončanje projekta, katerega del je izvoznikova pogodba. Ti stroški ne vključujejo provizije, ki jo je treba plačati izvoznikovemu zastopniku v državi nakupa. |
(o) |
Transakcija, pri kateri se uporabljajo tržne referenčne vrednosti: transakcija, ki vključuje končne dolžnike/garante iz držav kategorije 0, držav OECD z visokim dohodkom in držav euroobmočja z visokim dohodkom. |
(p) |
Najnižja aktuarska premija: letna povprečna stopnja neizpolnjevanja obveznosti (pridobljena na podlagi kumulativnih stopenj neizpolnjevanja obveznosti, ki jih objavijo glavne akreditirane bonitetne agencije) za dano oceno in celotno trajanje (tehtano povprečno trajanje celotne transakcije), prilagojena na podlagi predvidene izgube zaradi neizpolnjevanja obveznosti in skupnih dejavnikov stroškov skladno z dogovorjenimi konvencijami udeleženk. |
(q) |
Specifična obveznica ali posel kreditnih zamenjav: specifična obveznica ali posel kreditnih zamenjav je omejen na instrumente tržne referenčne vrednosti, ki pripadajo dolžniku/garantu, ki je identičen dolžniku/garantu v podprti transakciji. |
(r) |
Čisto kritje: uradna podpora, ki jo zagotovi vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, in sicer le z jamstvom ali zavarovanjem izvoznih kreditov, tj. ki ne prejema uradne finančne podpore. |
(s) |
Povezan subjekt: referenčne vrednosti povezanega subjekta so instrumenti tržnih referenčnih vrednosti povezanega posojilojemalca, ki ni identičen posojilojemalcu v podprti transakciji. Če dolžnik nima kotirajočih obveznic ali poslov kreditnih zamenjav in če v organizacijski strukturi dolžnika obstaja matično, hčerinsko ali sestrsko podjetje, ki ima neporavnane obveznosti iz naslova specifičnih obveznic ali poslov kreditnih zamenjav na trgu, se lahko ob upoštevanju člena 21(c) te specifične obveznice ali posli kreditnih zamenjav uporabijo, kot če bi jih izdal sam dolžnik, če:
|
(t) |
Rok odplačevanja: obdobje, ki se začne na začetni datum kredita, kot je določen v tej prilogi, in konča na pogodbeni datum končnega odplačila glavnice. |
(u) |
Začetni datum kredita:
|
(v) |
Vezana pomoč: pomoč, ki je veljavno (pravno ali dejansko) vezana na nabavo blaga in/ali storitev iz države donatorke in/ali omejenega števila držav. Vključuje posojila, nepovratna sredstva ali s tem povezane mešane finančne pakete z ravnjo koncesivnosti, višjo od nič odstotkov. Ta opredelitev se uporablja ne glede na to, ali se ‚vezava‘ zagotovi s formalnim sporazumom ali s katero koli obliko neformalnega dogovora med državo prejemnico in državo donatorko ali če finančni paket vključuje sestavine s seznamov iz člena 30 Sporazuma, ki niso prosto in v celoti dostopni za financiranje nabave iz države prejemnice ter iz praktično vseh drugih držav v razvoju in udeleženk, ali zajema prakse, ki jih DAC ali udeleženke štejejo za enakovredne taki vezavi. |
(w) |
Nevezana pomoč: pomoč, ki vključuje posojila ali nepovratna sredstva, katerih iztržek je v celoti in prosto na voljo za financiranje nabave iz katere koli države. |
(x) |
Tehtano povprečno obdobje odplačevanja: čas, ki je potreben za odplačilo polovice glavnice kredita. Izračuna se kot vsota časa (v letih) med začetnim datumom kredita in vsakim odplačilom glavnice, ponderirana z deležem odplačane glavnice ob vsakem datumu odplačila. |
(1) Kot je opredeljen v členu 5 Konvencije OECD.
(2) Letno določa Svetovna banka glede na BND na prebivalca.
(3) Za namene Sporazuma izraz „elektrarna“ zajema popolne elektrarne ali njihove dele, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za izgradnjo in zagon elektrarne. To ne zajema postavk, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti stroškov, povezanih s posegi v prostor, cestami, gradbenimi naselji, elektroenergetskimi vodi, ranžirno postajo in vodovodnim omrežjem zunaj meja lokacije elektrarne, ter stroškov, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj v državi kupca (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj, dovoljenj za polnitev z gorivom).
(4) Status države glede na naslednje: (1) ali gre za državo z visokim dohodkom (kot jih letno opredeljuje Svetovna banka na podlagi BND na prebivalca), (2) ali je članica OECD ter (3) ali je del euroobmočja; se preveri vsako leto posebej. Opredelitev države v skladu s členom 21(c) kot države OECD z visokim dohodkom ali države euroobmočja z visokim dohodkom oziroma ukinitev takega statusa stopi v veljavo šele, če se klasifikacija države glede na višino dohodka ne spremeni dve zaporedni leti. Sprememba opredelitve države kot države OECD z visokim dohodkom ali države euroobmočja z visokim dohodkom ter ukinitev take opredelitve zaradi spremembe članstva v OECD ali vključenosti v euroobmočje stopi v veljavo takoj po opravljenem letnem pregledu statusa države.
(5) Ocena, ali je multilateralna ali regionalna institucija na splošno izvzeta iz monetarnega nadzora in transfernih predpisov države, v kateri se nahaja, se opravi na podlagi meril iz Priloge VIII. Udeleženke vodijo seznam institucij, za katere se šteje, da izpolnjujejo merila, in zato zanje veljajo premijske stopnje za transakcije, pri katerih se uporabljajo tržne referenčne vrednosti.
(6) Da bi bila transakcija obravnavana kot transakcija s premoženjskim kritjem, mora na premoženju, ki se financira, obstajati prednostna pravica iz zavarovanja, v primeru lizinške strukture pa mora obstajati cesija in/ali prednostna pravica iz zavarovanja v povezavi z lizinškimi plačili.
(7) Da bi bila transakcija obravnavana kot transakcija projektnega financiranja, mora vključevati izvoz blaga ali storitev neodvisni (pravno in ekonomsko) projektni družbi, pri čemer (1) posojilodajalec šteje denarne tokove in zaslužek projektne družbe za vir sredstev, iz katerih bo odplačano posojilo, in (2) posojilodajalec šteje premoženje projektne družbe za zavarovanje posojila.
(8) To merilo o 25-odstotnem deležu je lahko izpolnjeno, če delež negotovinskega plačila v okviru transakcije, pri kateri je udeležena ena sama banka s kritjem ECA, vključuje nekriti delež v višini najmanj 25 %. Take transakcije morajo izpolnjevati vsa druga merila iz pododstavka 1, vključno z določbami o podlagi pari passu iz te alinee.
(9) Če zadevnega specifičnega subjekta, za katerega naj bi se oblikovala referenčna tržna cena, ni ocenila akreditirana bonitetna agencija, se šteje, da so posledično oblikovane tržne cene nižje od ustrezne stopnje, določene z modelom TCMB, zato se v zvezi s tem pošlje predhodno obvestilo v skladu s členom 44.
(10) Kadar dolžnika/garanta oceni več kot ena akreditirana bonitetna agencija, je ocena bonitetne agencije najboljša razpoložljiva bonitetna ocena v tuji valuti na nadrejeni nezavarovani osnovi za dolžnika (ali garanta). Sekretariat pripravi in posodablja seznam takih akreditiranih bonitetnih agencij.
(11) Za premijske stopnje, zaračunane za transakcije z jamstvom tretje strani, ki ga zagotovi dolžnik v državi kategorije 0, državi OECD z visokim dohodkom ali državi euroobmočja z visokim dohodkom ali ki ga zagotovi multilateralna ali regionalna institucija, za katero se šteje, da izpolnjuje pogoje iz Priloge VIII, veljajo zahteve iz člena 21(c).
(12) V primeru jamstva tretje strani morata biti veljavna razvrstitev države glede na tveganje in kategorija kupca glede na tveganje povezani z istim subjektom, tj. z dolžnikom ali garantom.
(13) Za upravne namene nekatere države, ki so upravičene do razvrstitve v eno od osmih kategorij tveganja države, ne morejo biti razvrščene, če običajno ne prejemajo uradno podprtih izvoznih kreditov. Udeleženke lahko za take nerazvrščene države uporabijo razvrstitev države glede na njihovo tveganje, ki se jim zdi ustrezna.
(14) Pravila, povezana z razvrščanjem kupcev, bi bilo treba razumeti kot pravila za določanje najugodnejše razvrstitve, ki jo je mogoče uporabiti; državni kupec je lahko na primer razvrščen v manj ugodno razvrstitev kupcev glede na tveganje.
(15) MPR, povezane s kategorijo tveganja kupca „manjše od tveganja državnih posojilojemalcev“ (SOV+), so 10 % nižje od MPR, povezanih s kategorijo tveganja državnega (CC0) kupca.
(16) Kadar nedržavnega posojilojemalca oceni več kot ena akreditirana bonitetna agencija, je obvestilo potrebno le, kadar je ocena tveganja kupcev ugodnejša od najugodnejših ocen akreditiranih bonitetnih agencij.
(17) Na podlagi letnega pregleda razvrstitve držav, ki ga izvede Svetovna banka, se za namen upravičenosti do vezane pomoči uporablja prag bruto nacionalnega dohodka na prebivalca (BND); ta prag je na voljo na spletišču OECD (https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/arrangement-and-sector-understandings/financing-terms-and-conditions/).
(18) Ker so bila sprejeta nova pravila v zvezi s CIRR, je izračun DDR v skladu s pristopom iz člena 36(a) začasen, dokler udeleženke ne začnejo nadaljnjih razprav.
(19) V primeru obrata na naravni plin se pričakuje, da bo dosežena znatno manjša intenzivnost ogljika.
(20) Učinkovitost pretvorbe energije kotla (ali parnega generatorja) = (neto toplota, odvedena zaradi pare / toplota ali kalorična vrednost [LHV] goriva) (× 100 %).
(21) Učinkovitost uplinjača = (kalorična vrednost plina na kg uporabljenega goriva / povprečna neto kalorična vrednost (LHV) enega kg goriva) (x 100 %).
(22) Četrto ocenjevalno poročilo IPCC: Climate Change 2007 (Podnebne spremembe – 2007), https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends/ipcc-fourth-assessment-report-climate#:~:text=The%20Fourth%20Assessment%20Report%20 %27Climate%20Change%202007 %27 %20 %28AR4 %29,change%20as%20the%20final%20part%20of%20the%20AR4.
(23) Skupna učinkovitost (
(24) Ta tip projekta bo po 30. juniju 2024 opuščen, razen če se udeleženke dogovorijo drugače. Hkrati bodo udeleženke pregledale mednarodne standarde, ki bodo oblikovani do takrat, in se odločile, ali jih bodo vključile v ta vnos.
(25) Plovila se tri leta po začetku veljavnosti tega tipa projekta iz njega izključijo, razen če se udeleženke dogovorijo drugače.
(26) Posebne vrste progovnih prevoznih sistemov, ki so upravičene do podpore v skladu s pogoji iz tega dodatka, so: 1) katera koli vrsta železniškega prevoznega sistema; 2) sistemi za prevoz s trolejbusi; 3) žičnični prevozni sistemi. Žičnični prevozni sistemi, povezani z rekreacijskimi dejavnostmi, kot je smučanje, niso upravičeni do podpore na podlagi tega dodatka.
(27) Ponazoritveni seznam za pripadajočo infrastrukturo: sistemi nadzora (signalizacija in druga informacijska tehnologija), elektrifikacija, proge, nadzemne žice in kabli, stebri, infrastruktura za polnjenje akumulatorjev, infrastruktura za oskrbo z vodikom in s tem povezana gradbena dela.
(28) Ta razred projekta bo po 30. juniju 2024 opuščen, razen če se udeleženke dogovorijo drugače. Hkrati bodo udeleženke pregledale mednarodne standarde, ki bodo oblikovani do takrat, in se odločile, ali jih bodo vključile v ta vnos. Udeleženka lahko predlog v okviru tega razreda projekta predloži do 30. junija 2025, če druge udeleženke do 30. junija 2024 obvesti, da namerava predložiti poseben predlog.
(29) V primerih, ko je kupec ranžirne postaje isti kot kupec elektrarne in je sklenjena pogodba glede prvotne ranžirne postaje za navedeno elektrarno, pogoji za prvotno ranžirno postajo niso ugodnejši od pogojev za jedrsko elektrarno.
(30) Zahteva glede predhodnega polletnega poročanja o odplačevanju ne velja za transakcije v zvezi z majhnimi zrakoplovi s skupnim financiranim zneskom manj kot 5 milijonov USD (tj. transakcije de minimis).
(31) Kadar predlagana ocena tveganja kupca/posojilojemalca presega oceno tveganja države gostiteljice, se priloži pojasnilo.
(32) Pri transakcijah s pogodbeno vrednostjo izvoza, nižjo od 5 milijonov USD, udeleženka, ki ne želi upoštevati postopka razvrstitve glede na tveganje iz členov 6 do 8 tega dodatka, uporabi razvrstitev glede na tveganje „8“ za kupca/posojilojemalca, ki je predmet transakcije, pri čemer pošlje obvestilo o transakciji v skladu s členom 24(a) tega sektorskega dogovora.
(33) Pri transakcijah s pogodbeno vrednostjo izvoza, nižjo od 5 milijonov USD, velja rok petih delovnih dni.
(34) Vključno z informacijami o morebitnem sodelovanju v takih transakcijah (zagotovljenimi ob ustreznem upoštevanju dolžnosti zaupnosti).
(35) Vključno z informacijami o morebitnem sodelovanju v takih transakcijah (zagotovljenimi ob ustreznem upoštevanju dolžnosti zaupnosti).
(36) Za namene tega vprašalnika „država“ pomeni državo, predlagano za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna na podlagi oddelka 2 Dodatka II k sektorskemu dogovoru o zrakoplovih. Kadar je to ustrezno, je treba na ta vprašanja odgovoriti tudi ob upoštevanju zakonov določene „teritorialne enote“ države, v kateri ima ustrezen operater zrakoplova (ali drug ustrezen organ, kot je določeno v členu 35(b) Dodatka II) sedež, pri čemer za „nacionalno pravo“ velja, da vključuje sklic na ustrezno lokalno pravo.
(37) Za namene tega vprašalnika se „nacionalno pravo“ nanaša na celotno nacionalno zakonodajo države, ki med drugim vključuje ustavo in njene spremembe ter kakršne koli zvezne, državne in okrožne zakone ali predpise.
(38) Na primer, da (i) pogodbe prevladajo nad drugimi zakoni zaradi ustavnega ali podobnega okvirnega prava v državi X ali (ii) ker je v državi X potrebna zakonodaja, ki je sprejeta izrecno za določitev prednosti Konvencije iz Cape Towna in/ali nadomestitev teh drugih zakonov, ali (iii) ker so Konvencija iz Cape Towna ali njeni izvedbeni zakonodajni akti (a) bolj specifični od drugih zakonov (lex specialis derogat legi generali) in/ali (b) sprejeti pozneje kot drugi zakoni (lex posterior derogat legi priori), pri čemer zaradi razloga (a) ali (b) prevladajo nad takimi drugimi zakoni.
(39) Ali na primer obstaja kakršen koli razlog, da pravice in pravna sredstva, odobreni upnikom na podlagi Konvencije, vključno s pravicami in pravnimi sredstvi, odobrenimi na podlagi izjave o izpolnjevanju pogojev, (a) ne bi bili priznani kot učinkoviti ali (b) sami po sebi zadostni, da bi se omogočilo veljavno uveljavljanje teh pravic in pravnih sredstev v državi?
(40) Primer upravnega ukrepa za namene tega vprašanja je, če država ne zagotovi nobenih postopkov ali sredstev, da bi uveljavila eno od določb Konvencije ali izjavo o izpolnjevanju pogojev. Drug primer je, če država v okviru svojega registra zrakoplovov ne vzpostavi ustreznih postopkov za beleženje nepreklicnih pooblastil v zvezi z zahtevkom za odjavo registracije in izvoz (Irrevocable De-Registration and Export Request Authorization – IDERA).
(41) V analizo vključite vse precedense/odločitve v zvezi s priznavanjem pravic upnikov, vključno z ECA, kadar je to ustrezno.
(42) Ob upoštevanju, da se pri prehodu s posojila s spremenljivo obrestno mero na podlagi LIBOR na posojilo z menjalno obrestno mero na podlagi SOFR k menjalni obrestni meri prišteje prilagojeni razmik posojila, kot se ugotovi iz osnovne krivulje SOFR – Libor, ki temelji na tehtanem povprečnem trajanju in valuti posojila. (Osnovna krivulja SOFR – Libor za USD se na Bloombergu nahaja na strani IRSB46.)
(43) Na podlagi pregleda prilagajanja posojil, ki ga je Bloomberg objavil 5. marca 2021 za USD, je trimesečni indeks YUS0003M znašal 0,26161.
(*1) Pomeni število večkratnikov 300 milijonov USD nad 2 000 milijoni USD.
(*2) Pomeni število večkratnikov 40 milijonov SDR nad 280 milijoni SDR, npr. 410 milijonov SDR bi spadalo v kategorijo XV + 3.
(*3) Pomeni število večkratnikov 40 milijonov SDR nad 280 milijoni SDR, npr. 410 milijonov SDR bi spadalo v kategorijo XV + 3.
(44) Najpogosteje se to tveganje nanaša na centralno banko ali ministrstvo za finance. V zvezi s subjekti na centralni ravni države, razen za finančno ministrstvo, je treba na podlagi skrbnega pregleda poslovanja potrditi, da ima subjekt popolno zaupanje in kreditno sposobnost državnega posojilojemalca.
(45) Za transakcijo, pri kateri se uporabljajo tržne referenčne vrednosti, premijska stopnja, ki izhaja iz uporabe izboljšav kreditnega tveganja kupca, ne sme biti nižja od veljavne najnižje aktuarske premije.
(46) Pogostost obrokov za letno odplačilo = 1, za polletna odplačila = 0,5 in za četrtletna odplačila = 0,25.
(47) tli = datum obroka ist; tsp = začetni datum; Dli = znesek obroka ist.
(48) Po prenehanju uporabe LIBOR so se udeleženke 30. decembra 2022 dogovorile, da bodo za eno leto od začetka izvajanja novih pravil CIRR (tj. do 14. julija 2024) ali dokler se ne dogovorijo za drugo možnost, uvedle začasno maržo v višini 100 bazičnih točk za vse valute.
(49) V primeru ponovne določitve CIRR se odštevanje števila mesecev ponastavi na nič.
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2738/oj
ISSN 1977-0804 (electronic edition)