This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32008R0008
Commission Regulation (EC) No 8/2008 of 11 December 2007 amending Council Regulation (EEC) No 3922/91 as regards common technical requirements and administrative procedures applicable to commercial transportation by aeroplane (Text with EEA relevance )
Uredba Komisije (ES) št. 8/2008 z dne 11. decembra 2007 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 glede skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov, ki se uporabljajo za komercialni letalski promet (Besedilo velja za EGP )
Uredba Komisije (ES) št. 8/2008 z dne 11. decembra 2007 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 glede skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov, ki se uporabljajo za komercialni letalski promet (Besedilo velja za EGP )
UL L 10, 12.1.2008, p. 1–206
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 31991R3922 | zamenjava | priloga 3 | 12/01/2008 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Implicitly repealed by | 32018R1139 |
12.1.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 10/1 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 8/2008
z dne 11. decembra 2007
o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 glede skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov, ki se uporabljajo za komercialni letalski promet
(Besedilo velja za EGP)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (1) ter zlasti člena 11(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EGS) št. 3922/91 določa, da Komisija sprejme spremembe skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov iz Priloge III k navedeni uredbi, ki so potrebne zaradi znanstvenega in tehničnega napredka. |
(2) |
Priloga III k Uredbi (EGS) št. 3922/91 vsebuje skupne tehnične predpise in upravne postopke, ki se uporabljajo za komercialni letalski promet, in temelji na nizu usklajenih pravil, ki so jih sprejeli Združeni letalski organi (JAA), imenovanih Skupni letalski predpisi za komercialni zračni promet (letala) (JAR-OPS 1), kakor so bili spremenjeni 1. januarja 2005 (sprememba 8). |
(3) |
Predpisi JAR-OPS 1 so bili od 1. januarja 2005 spremenjeni (spremembe 9 do 12), da so se izboljšale njihove varnostne zahteve. Nove zahteve se morajo nemudoma upoštevati, v vsakem primeru pa od datuma uporabe Priloge III k Uredbi (EGS) št. 3922/91, in sicer 16. julija 2008. |
(4) |
Ker so spremembe nujne, se mora uporabiti hitri postopek iz člena 12(4) navedene uredbe, da se zadevnim letalskim prevoznikom in organom da čas, potreben za prilagoditev novim zahtevam. |
(5) |
Prilogo III k Uredbi (EGS) št. 3922/91 je treba zato ustrezno spremeniti. |
(6) |
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost zračnega prometa, ustanovljenega s členom 12 Uredbe (EGS) št. 3922/91 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga III k Uredbi Sveta (EGS) št. 3922/91 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. decembra 2007
Za Komisijo
Jacques BARROT
Podpredsednik
(1) UL L 373, 31.12.1991, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1900/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 176).
PRILOGA
PRILOGA III
Skupni tehnični predpisi in upravni postopki, ki se uporabljajo za komercialni prevoz z zrakoplovom
OPS 1: Komercialni zračni prevoz (z letali)
VSEBINA
PODDEL A |
— |
Uporaba in opredelitev pojmov |
PODDEL B |
— |
Splošno |
PODDEL C |
— |
Certificiranje in nadzorovanje operatorjev |
PODDEL D |
— |
Operativni postopki |
PODDEL E |
— |
Operacije v pogojih zmanjšane vidljivosti |
PODDEL F |
— |
Zmogljivosti – splošno |
PODDEL G |
— |
Zmogljivosti razreda A |
PODDEL H |
— |
Zmogljivosti razreda B |
PODDEL I |
— |
Zmogljivosti razreda C |
PODDEL J |
— |
Masa in ravnotežje |
PODDEL K |
— |
Instrumenti in oprema |
PODDEL L |
— |
Komunikacijska in navigacijska oprema |
PODDEL M |
— |
Vzdrževanje letal |
PODDEL N |
— |
Letalska posadka |
PODDEL O |
— |
Kabinsko osebje |
PODDEL P |
— |
Priročniki, dnevniki in zapisi o letenju |
PODDEL Q |
— |
Omejitve letalskega delovnega časa in delovnega časa ter zahtevani počitek |
PODDEL R |
— |
Zračni prevoz nevarnega blaga |
PODDEL S |
— |
Varovanje |
PODDEL A
UPORABA IN OPREDELITEV POJMOV
OPS 1.001
Uporaba
V delu 1 OPS so predpisane zahteve, ki jih mora upoštevati pri uporabi vseh civilnih letal za komercialni zračni prevoz vsak operator z glavnim krajem poslovanja in sedežem, če ga ima, v državi članici, v nadaljnjem besedilu „operator“. OPS 1.se ne uporablja:
1. |
za letala, ki se uporabljajo v vojaške, carinske in policijske namene; niti |
2. |
za lete za spuščanje padal ali gašenje požara in s tem povezane dostavne in povratne lete, na katerih se prevažajo osebe, ki se ponavadi prevažajo pri spuščanju padal ali gašenju požara; niti |
3. |
za lete, ki se izvajajo tik pred, med ali takoj po izvajanju del v zraku, če so ti leti povezani s temi deli v zraku in če se na njih prevaža, brez upoštevanja članov posadke, največ šest oseb, nujno potrebnih za izvajanje del v zraku. |
OPS 1.003
Opredelitev pojmov
(a) |
V tej prilogi:
|
(b) |
Del M in del 145, na katera se sklicuje ta priloga, sta iz Uredbe (ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 (1). |
PODDEL B
SPLOŠNO
OPS 1.005
Splošno
(a) |
Operator lahko uporablja letalo za komercialni zračni prevoz samo v skladu z delom 1 OPS. Blažje zahteve za uporabo letal zmogljivosti razreda B so v Prilogi 1 k OPS 1.005(a). |
(b) |
Operator za letala, ki jih uporablja za komercialni zračni prevoz, upošteva veljavne plovnostne zahteve. |
(c) |
Vsa letala se uporabljajo v skladu s pogoji iz njihovih spričeval o plovnosti in v okviru odobrenih omejitev iz njihovih letalskih priročnikov letal. |
(d) |
Vse naprave za poučevanje letenja (STD), kot so simulatorji letenja ali naprave za usposabljanje za letenje (FTD), ki nadomeščajo letalo pri usposabljanju in/ali preverjanju, morajo izpolnjevati zahteve, ki veljajo za naprave za usposabljanje. Operator, ki namerava uporabljati takšen STD, mora pridobiti dovoljenje organa. |
OPS 1.020
Zakoni, drugi predpisi in postopki – Odgovornosti operatorja
Operator mora zagotoviti:
1. |
da se vsi zaposleni zavedajo, da morajo upoštevati zakone, druge predpise in postopke tistih držav, v katerih se izvajajo leti, ki se nanašajo na opravljanje njihovih nalog; in |
2. |
da so vsi člani posadke seznanjeni z zakoni, drugimi predpisi in postopki, ki se nanašajo na opravljanje njihovih nalog. |
OPS 1.025
Skupni jezik
(a) |
Operator mora zagotoviti, da se vsi člani posadke lahko sporazumevajo v skupnem jeziku. |
(b) |
Operator mora zagotoviti, da vsi člani operativnega osebja razumejo jezik, v katerem je napisan tisti del operativnega priročnika, ki se nanaša na njihove naloge in odgovornosti. |
OPS 1.030
Seznami minimalne opreme – Odgovornosti operatorja
(a) |
Operator za vsako letalo določi Seznam minimalne opreme (MEL), ki ga odobri organ. Ta temelji na ustreznem Glavnem seznamu minimalne opreme (MMEL) (če obstaja), ki ga potrdi organ, in ne sme biti manj omejevalen. |
(b) |
Operator lahko uporablja letalo samo v skladu z MEL, razen če mu organ ne dovoli drugače. Takšno dovoljenje pa v nobenem primeru ne dovoljuje uporabe, pri kateri se ne bi upoštevale omejitve iz MMEL. |
OPS 1.035
Sistem kakovosti
(a) |
Operator vzpostavi enoten sistem kakovosti in imenuje enega vodjo kakovosti, ki spremlja skladnost in ustreznost postopkov, potrebnih za zagotavljanje varnih operativnih praks in plovnih letal. Spremljanje skladnosti postopkov mora vključevati sistem, ki odgovornemu vodji omogoča zbiranje povratnih informacij (glej tudi OPS 1.175(h)), da se po potrebi zagotovijo korektivni ukrepi. |
(b) |
Sistem kakovosti mora vključevati program zagotavljanja kakovosti, ki vsebuje postopke, namenjene preverjanju, ali se vse operacije izvajajo v skladu z vsemi veljavnimi zahtevami, standardi in postopki. |
(c) |
Sistem kakovosti in vodja kakovosti morata biti sprejemljiva za organ. |
(d) |
Sistem kakovosti mora biti opisan v ustrezni dokumentaciji. |
(e) |
Ne glede na predhodni pododstavek (a) lahko organ potrdi imenovanje dveh vodij kakovosti, enega za operacije in enega za vzdrževanje, če je operator določil eno enoto za vodenje kakovosti, da se zagotovi enotna uporaba sistema kakovosti za celotno operacijo. |
OPS 1.037
Program za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja
(a) |
Operator vzpostavi in vzdržuje program za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja, ki se lahko vključi v sistem kakovosti in vključuje:
|
(b) |
Za predloge korektivnih ukrepov, ki izhajajo iz programa za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja, je odgovorna oseba, pristojna za vodenje programa. |
(c) |
Učinkovitost sprememb, ki so posledica predlogov za korektivne ukrepe, ki so določeni na podlagi programa za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja, spremlja vodja kakovosti. |
OPS 1.040
Člani posadke
(a) |
Operator zagotovi, da so se vsi operativni člani letalske posadke in kabinskega osebja usposabljali in da so usposobljeni za izvajanje nalog, ki se jim dodelijo. |
(b) |
Če so na letalu člani posadke, ki niso člani kabinskega osebja in opravljajo svoje naloge v potniškem delu letala, operator zagotovi, da jih
|
OPS 1.050
Informacije za iskanje in reševanje
Operator zagotovi, da so pomembne informacije, potrebne za predvideni let, o službah za iskanje in reševanje, zlahka dostopne v pilotski kabini.
OPS 1.055
Informacije o reševalni opremi in opremi za preživetje na letalu
Operator zagotovi, da so seznami z informacijami o reševalni opremi in opremi za preživetje, ki je na vseh njegovih letalih, na voljo za takojšnje posredovanje reševalnim koordinacijskim centrom. Informacije vključujejo, kot je ustrezno, število, barvo ter tip reševalnih splavov in pirotehnike, podrobne podatke o nujnem sanitetnem materialu, zalogah vode ter o vrsti prenosne nujne radijske opreme in njenih frekvencah.
OPS 1.060
Pristanek v sili na vodi
Operator ne uporablja letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 30 za lete nad vodo na takšni razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega 120 minut letenja pri potovalni hitrosti ali 400 navtičnih milj, kar je manj, če letalo ne izpolnjuje zahtev za pristanek v sili na vodi iz veljavnih predpisov o plovnosti.
OPS 1.065
Prevoz vojaškega orožja in streliva
(a) |
Operator lahko na letalu prevaža vojaško orožje in strelivo samo, če vse zadevne države izdajo dovoljenje za to. |
(b) |
Operator zagotovi, da:
|
(c) |
Operator zagotovi, da se vodjo zrakoplova pred začetkom leta obvesti o podrobnostih in kraju nahajanja na letalu kakršnega koli vojaškega orožja in streliva, predvidenega za prevoz. |
OPS 1.070
Prevoz športnega orožja in streliva
(a) |
Operator sprejme vse ustrezne ukrepe, da zagotovi, da se mu prijavi vsakršno športno orožje, predvideno za prevoz z letalom. |
(b) |
Operator, ki sprejme v prevoz športno orožje, zagotovi, da je to:
|
(c) |
Strelivo za športno orožje se lahko prevaža v prijavljeni prtljagi potnikov ob upoštevanju določenih omejitev v skladu s tehničnimi navodili (glej OPS 1.1160(b)(5)), kot je opredeljeno v OPS 1.1150(a)(15). |
OPS 1.075
Način prevoza oseb
Operator sprejme vse ukrepe za zagotovitev, da med letom ni nobena oseba v katerem koli delu letala, ki ni namenjen namestitvi oseb, razen če vodja zrakoplova ni dovolil začasnega dostopa do katerega koli dela letala:
1. |
zaradi izvajanja ukrepov, potrebnih za varnost letala ali katere koli osebe, živali ali blaga na njem; ali |
2. |
v katerem se prevažajo tovor ali zaloge in je del, ki je zasnovan tako, da omogoči osebi dostop vanj med letom. |
OPS 1.080
Namenoma prazno
OPS 1.085
Odgovornosti posadke
(a) |
Član posadke je odgovoren za pravilno izvajanje svojih nalog, ki:
|
(b) |
Član posadke:
|
(c) |
Nič iz predhodnega odstavka (b) člana posadke ne zavezuje k poročanju o dogodkih, o katerih je poročal že drug član posadke. |
(d) |
Član posadke ne izvaja nalog na letalu:
|
(e) |
Za člana posadke veljajo ustrezne zahteve glede zaužitja alkohola, ki jih določi operator in potrdi organ ter niso manj omejevalne od naslednjih zahtev:
|
(f) |
Vodja zrakoplova:
|
(g) |
Vodja zrakoplova ali pilot, kateremu je bilo zaupano vodenje leta, v izrednih situacijah, ki zahtevajo takojšnjo odločitev in ukrepanje, ukrepa tako, kot je po njegovem mnenju v danih okoliščinah potrebno. V takšnih primerih lahko zaradi varnosti odstopi od pravil, operativnih postopkov in metod. |
OPS 1.090
Pristojnosti vodje zrakoplova
Operator sprejme vse ustrezne ukrepe, da zagotovi, da vse osebe, ki se prevažajo na letalu, spoštujejo vse zakonite ukaze vodje zrakoplova, namenjene zagotavljanju varnosti letala ter oseb in imetja na njem.
OPS 1.095
Pristojnost za vožnjo letala po tleh
Operator sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da letala, za katero je odgovoren, na tleh ne vozi oseba, ki ni član letalske posadke, razen če ni osebe, ki sedi za komandami:
1. |
ustrezno pooblastil operator ali pristojni odpravnik letov in je usposobljena za:
|
2. |
je bila seznanjena z načrtom letališča, zračnimi potmi, znaki, označbami, lučmi, signali, navodili, frazeologijo in postopki kontrole zračnega prometa ter je sposobna upoštevati standarde glede operacij, ki se zahtevajo za varno gibanje letala po letališču. |
OPS 1.100
Dostop v pilotsko kabino
(a) |
Operator mora zagotoviti, da se nikomur, razen članu letalske posadke, dodeljenemu za let, ne dovoli vstopa ali prevoza v pilotski kabini, razen če ni:
|
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da:
|
(c) |
Dokončna odločitev glede dovoljenja za vstop v pilotsko kabino je v pristojnosti vodje zrakoplova. |
OPS 1.105
Nedovoljen prevoz
Operator sprejme vse ustrezne ukrepe za preprečitev, da bi se kdo skril na letalu ali da bi na njem skril tovor.
OPS 1.110
Prenosne elektronske naprave
Operator nikomur na letalu ne dovoli uporabe prenosnih elektronskih naprav, ki lahko škodljivo vplivajo na delovanje sistemov in opreme na letalu, in sprejme vse ustrezne ukrepe, da vsakomur prepreči njihovo uporabo.
OPS 1.115
Alkohol in mamila
Operator nikomur, ki je pod tolikšnim vplivom alkohola ali mamil, da bi to lahko ogrozilo varnost letala ali oseb na njem, ne dovoli vstopa v letalo ali prisotnosti v njem in sprejme vse ustrezne ukrepe, da takšna oseba ne vstopi v letalo oziroma ni v njem prisotna.
OPS 1.120
Ogrožanje varnosti
Operator sprejme vse ustrezne ukrepe za preprečitev, da bi kdo svoje naloge opravljal lahkomiselno ali malomarno ali da jih sploh ne bi opravil:
1. |
s čimer bi ogrozil letalo ali osebe na njem; |
2. |
s čimer bi povzročil ali omogočil, da bi letalo ogrozilo katero koli osebo ali premoženje. |
OPS 1.125
Dokumenti, ki jih je treba imeti na letalu
(a) |
Operator zagotovi, da so med vsakim letom na letalu naslednji dokumenti ali njihove kopije:
|
(b) |
Vsak član letalske posadke ima na vsakem letu pri sebi veljavno licenco letalskega osebja z ustreznim ratingom oziroma ratingi za namembni let. |
OPS 1.130
Priročniki, ki jih je treba imeti na letalu
Operator zagotovi, da:
1. |
so med vsakim letom na letalu veljavni deli operativnega priročnika, ki se nanašajo na naloge posadke; |
2. |
so tisti deli operativnega priročnika, ki se zahtevajo za izvedbo leta, posadki na letalu zlahka dostopni; in |
3. |
je na letalu veljaven letalski priročnik letala, razen če organ potrdi, da operativni priročnik, predpisan z OPS 1.1045, Dodatek 1, del B vsebuje ustrezne informacije za zadevno letalo. |
OPS 1.135
Dodatne informacije in obrazci, ki morajo biti na letalu
(a) |
Operator zagotovi, da so med vsakim letom na letalu poleg dokumentov in priročnikov predpisanih z OPS 1.125 in OPS 1.130 tudi naslednje informacije in obrazci, ki ustrezajo vrsti in območju operacij:
|
(b) |
Organ lahko dovoli, da se informacije iz predhodnega pododstavka (a) v celoti ali delno predložijo v drugi obliki in ne natisnjene na papir. Zagotoviti je treba sprejemljiv standard dostopnosti, uporabnosti in zanesljivosti. |
OPS 1.140
Informacije, ki se hranijo na zemlji
(a) |
Operator zagotovi, da: se vsaj toliko časa, kot trajajo posamezni leti ali vrste letov;
|
(b) |
Informacije iz predhodnega pododstavka (a) vključujejo:
|
OPS 1.145
Pooblastilo za pregled
Operator zagotovi, da se vsakomur, ki ga pooblasti organ, kadar koli dovoli vstopiti in leteti na katerem koli letalu, ki se uporablja v skladu z AOC, ki ga izda ta organ, ter vstopiti v pilotsko kabino in ostati v njej, vendar pod pogojem, da vodja zrakoplova lahko zavrne dostop do pilotske kabine, če bi bila po njegovem mnenju s tem ogrožena varnost letala.
OPS 1.150
Predložitev dokumentacije in zapisov
(a) |
Operator:
|
(b) |
Vodja zrakoplova v razumnem času potem, ko ga je za to zaprosila oseba, ki jo pooblasti organ, predloži tej osebi dokumentacijo, ki mora biti na letalu. |
OPS 1.155
Hranjenje dokumentacije
Operator zagotovi, da:
1. |
se vsi izvirniki dokumentov ali njihove kopije, ki jih mora shraniti, hranijo v skladu z zahtevanimi roki hranjenja, kar velja tudi, če preneha biti operator tega letala; in |
2. |
če član posadke, za katerega je operator vodil evidenco o letalskem delovnem času in delovnem času ter zahtevanem počitku, postane član posadke pri drugem operatorju, zagotovi, da je evidenca na voljo novemu operatorju. |
OPS 1.160
Hranjenje, predložitev in uporaba zapisov zapisovalnika podatkov o letu
(a) |
Hranjenje zapisov:
|
(b) |
Predložitev zapisov: Operator letala, opremljenega z zapisovalnikom podatkov o letu, v razumnem času, potem ko to od njega zahteva organ, predloži kakršen koli zapis, ki ga je posnel zapisovalnik, in je na voljo ali je ohranjen. |
(c) |
Uporaba zapisov:
|
OPS 1.165
Najem letal
(a) |
Izrazje: Izrazi, uporabljeni v tem odstavku, pomenijo:
|
(b) |
Najemi letal med operatorji Skupnosti
|
(c) |
Najem letal med operatorjem Skupnosti in katerim koli subjektom, ki ni operator Skupnosti:
|
Dodatek 1 k OPS 1.005(a)
Operacije letal zmogljivosti razreda B.
(a) |
Izrazje
|
(b) |
Operacije, za katere se uporablja ta dodatek, se lahko izvajajo v skladu z naslednjimi olajšavami:
|
Dodatek 1 k OPS 1.125
Dokumenti, ki jih je treba imeti na letalu
Glej OPS 1.125
V primeru izgube ali kraje dokumentov iz OPS 1.125, se operacija sme nadaljevati, dokler se ne doseže baze ali kraja, kjer se lahko zagotovi nadomestni dokument.
PODDEL C
CERTIFICIRANJE IN NADZOROVANJE OPERATORJEV
OPS 1.175
Splošna pravila za certificiranje operatorjev
Opomba 1: V Dodatku 1 k temu odstavku so navedeni vsebina in pogoji AOC.
Opomba 2: V Dodatku 2 k temu odstavku so navedene zahteve za upravljanje in organiziranje.
(a) |
Operator lahko uporablja letalo za komercialni zračni prevoz samo v skladu s pogoji iz Spričevala letalskega prevoznika (AOC). |
(b) |
Prosilec za AOC ali njegovo spremembo organu omogoči preučitev vseh varnostnih vidikov predlaganih operacij. |
(c) |
Prosilec za AOC:
|
(d) |
Če ima operator letala registrirana v različnih državah članicah, vzpostavi ustrezne ureditve, da se zagotovi ustrezen varnostni nadzor. |
(e) |
Operator organu omogoči dostop do svoje organizacije in letal ter zagotovi, da je v zvezi z vzdrževanjem dostop omogočen do vseh s tem povezanih vzdrževalnih organizacij iz dela 145, da se preveri stalno upoštevanje OPS 1. |
(f) |
AOC se spremeni, začasno prekliče ali razveljavi, če organ ni več prepričan, da operator lahko izvaja varne operacije. |
(g) |
Operator mora organ prepričati, da:
|
(h) |
Operator je moral imenovati odgovornega vodjo, sprejemljivega za organ, ki ima najvišje pooblastilo podjetja, da se vse operativne in vzdrževalne dejavnosti financirajo in izvajajo v skladu s standardom, ki ga zahteva organ. |
(i) |
Operator je moral imenovati odgovorne osebe, sprejemljive za organ, ki so odgovorne za upravljanje in nadzorovanje naslednjih področij:
|
(j) |
Oseba lahko vodi več kot eno področje, če je sprejemljivo za organ, vendar se za operatorje, ki zaposlujejo 21 ali več redno zaposlenih, zahtevata najmanj dve osebi za pokritje štirih področij odgovornosti. |
(k) |
Pri operatorjih, ki zaposlujejo 20 ali manj redno zaposlenih, lahko odgovorni vodja vodi eno ali več področij, če je sprejemljivo za organ. |
(l) |
Operator mora zagotoviti, da vsak let poteka v skladu z določbami iz operativnega priročnika. |
(m) |
Operator mora zagotoviti ustrezne zmogljivosti zemeljske oskrbe, da zagotovi varno oskrbo svojih letal. |
(n) |
Operator mora zagotoviti, da so njegova letala opremljena, posadke pa usposobljene v skladu z zahtevami za območje in vrsto operacij. |
(o) |
Operator mora v skladu z delom M izpolnjevati zahteve za vzdrževanje za vsa letala, ki se uporabljajo pod pogoji iz njegovega AOC. |
(p) |
Operator mora v skladu s poddelom P organu zagotoviti en izvod operativnega priročnika in vse njegove dopolnitve ali spremembe. |
(q) |
Operator mora vzdrževati operativne podporne zmogljivosti v glavni operativni bazi, ki ustrezajo območju in vrsti operacij. |
OPS 1.180
Izdaja, spremembe in podaljšanje veljavnosti AOC
(a) |
Operatorju se ne izda AOC ali ne odobri spremembe AOC in ne podaljša AOC, če:
|
(b) |
Ne glede na določbe OPS 1.185(f) mora operator organ čim prej obvestiti o vseh spremembah informacij, predloženih v skladu z OPS 1.185(a) spodaj. |
(c) |
Če organ ni prepričan, da so bile zahteve iz predhodnega pododstavka (a) izpolnjene, lahko zahteva prikaz enega ali več demonstracijskih letov, ki se izvedejo kot leti v komercialnem zračnem prevozu. |
OPS 1.185
Upravne zahteve
(a) |
Operator zagotovi, da se v prvo vlogo za pridobitev AOC in, kjer je ustrezno, za vsako njegovo spremembo ali podaljšanje, za katero zaprosi, vključijo naslednje informacije:
|
(b) |
Samo v zvezi s sistemom operatorja za vzdrževanje je treba v prvo vlogo za izdajo AOC in, kjer je ustrezno, za vsako njegovo spremembo ali podaljšanje, za katero se zaprosi, za vsak tip letala, ki se bo predvidoma uporabljal, vključiti naslednje informacije:
|
(c) |
Vloga za prvo izdajo AOC mora biti oddana vsaj 90 dni pred datum začetka načrtovane operacije, kar pa ne velja za operativni priročnik, ki se lahko predloži kasneje, vendar najkasneje 60 dni pred datumom začetka načrtovane operacije. |
(d) |
Vlogo za spremembo AOC je treba oddati vsaj 30 dni pred datumom začetka načrtovane operacije, razen če je drugače dogovorjeno. |
(e) |
Vlogo za podaljšanje AOC je treba oddati vsaj 30 dni pred potekom roka njegove veljavnosti, razen če je drugače dogovorjeno. |
(f) |
Razen v izjemnih okoliščinah mora biti organ vsaj deset dni prej obveščen o predlagani zamenjavi odgovorne osebe. |
Dodatek 1 k OPS 1.175
Vsebina in pogoji spričevala letalskega prevoznika
V AOC se navedejo:
(a) |
ime in kraj (glavni kraj poslovanja) operatorja; |
(b) |
datum izdaje in čas veljavnosti; |
(c) |
opis vrste odobrenih operacij; |
(d) |
tip(i) letala (letal), ki se odobrijo za uporabo; |
(e) |
registracijske oznake odobrenega letala oziroma letal, vendar se operatorjem lahko odobri sistem za obveščanje organa o registracijskih oznakah letal, ki se uporabljajo v skladu z njihovimi AOC; |
(f) |
odobrena območja operacij; |
(g) |
posebne omejitve; in |
(h) |
posebna dovoljenja/odobritve, npr.:
|
Dodatek 2 k OPS 1.175
Vodenje in organizacija imetnika AOC
(a) |
Splošno Operator mora imeti zanesljivo in učinkovito poslovodno strukturo, da zagotovi varno izvajanje zračnih operacij. Imenovane odgovorne osebe morajo imeti poleg ustrezne tehnične/operativne usposobljenosti s področja letalstva tudi vodstvene sposobnosti. |
(b) |
Imenovane odgovorne osebe
|
(c) |
Ustreznost in nadzorovanje osebja
|
(d) |
Namestitvene zmogljivosti:
|
(e) |
Dokumentacija: Operator mora skrbeti za izdajanje priročnikov in njihovih sprememb ter druge dokumentacije. |
PODDEL D
OPERATIVNI POSTOPKI
OPS 1.195
Operativni nadzor
Operator:
(a) |
vzpostavi in vzdržuje postopek operativnega nadzora, ki ga odobri organ; in |
(b) |
izvaja operativni nadzor nad vsakim letom, ki se izvaja pod pogoji iz njegovega AOC. |
OPS 1.200
Operativni priročnik
Operator v skladu s poddelom P zagotovi operativni priročnik, namenjen uporabi in usmerjanju operativnega osebja.
OPS 1.205
Usposobljenost operativnega osebja
Operator zagotovi, da je vse osebje, določeno ali neposredno vključeno v zemeljske in letalske operacije, ustrezno poučeno, da je prikazalo usposobljenost za opravljanje svojih nalog ter da se zaveda svojih odgovornosti in povezanosti takšnih nalog s celotno operacijo.
OPS 1.210
Vzpostavitev postopkov
(a) |
Operator za vsak tip letala določi postopke in navodila, ki vsebujejo naloge zemeljskega osebja in članov posadk za vse vrste operacij na zemlji in v zraku. |
(b) |
Operator določi sistem kontrolnih list, namenjen uporabi članov posadke za vse faze operacij letala v običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkih v sili, kot je ustrezno, da se zagotovi upoštevanje operativnih postopkov iz operativnega priročnika. |
(c) |
Operator od člana posadke v kritičnih fazah leta ne zahteva izvajanja drugih nalog, razen tistih, ki se zahtevajo za varno operacijo letala. |
OPS 1.215
Uporaba služb zračnega prometa
Operator zagotovi, da se službe zračnega prometa, kadar so na voljo, uporabljajo za vse lete.
OPS 1.216
Operativna navodila med letom
Operator zagotovi, da svoja operativna navodila med letom, ki se nanašajo na spremembo načrta leta, po možnosti uskladi s pristojno enoto službe zračnega prometa, preden jih posreduje na letalo.
OPS 1.220
Letališča, ki jih odobri operator
Operator odobri uporabo samo tistih letališč, ki ustrezajo zadevnemu tipu oziroma tipom letal in vrsti oziroma vrstam operacij.
OPS 1.225
Letališki operativni minimumi
(a) |
Operator navede letališke operativne minimume, določene v skladu z OPS 1.430 za vsako odhodno, namembno ali nadomestno letališče, katerega uporaba je bila dovoljena v skladu z OPS 1.220. |
(b) |
Vsako povečanje, ki ga uvede organ, je treba dodati minimumom, določenim v skladu s predhodnim pododstavkom (a). |
(c) |
Minimumi za določeno vrsto priletnega in pristajalnega postopka veljajo za ustrezne, če:
|
OPS 1.230
Postopki za instrumentni odlet in prilet
(a) |
Operator zagotovi, da se uporabljajo postopki instrumentalnega odleta in prileta, ki jih določi država, v kateri je letališče. |
(b) |
Ne glede na predhodni pododstavek (a) lahko vodja zrakoplova sprejme dovoljenje ATC (kontrole zračnega prometa) za odmik od objavljene odletne ali priletne zračne poti, če so izpolnjena merila glede višine leta nad ovirami in v celoti upoštevani operativni pogoji. Končni prilet je treba izvesti vizualno ali v skladu z vzpostavljenim postopkom instrumentalnega prileta. |
(c) |
Operator lahko postopke, ki se razlikujejo od tistih v pododstavku (a) zgoraj, izvaja le, če jih odobri država, v kateri je letališče, če se to zahteva, in jih organ sprejme. |
OPS 1.235
Postopki za zmanjšanje hrupa
(a) |
Operator vzpostavi operativne postopke za zmanjšanje hrupa med instrumentalnimi letalskimi operacijami v skladu z ICAO PANS OPS, Zvezek 1 (Dok 8168–OPS/611). |
(b) |
Vzletni postopki vzpenjanja za zmanjšanje hrupa, ki jih določi operator za posamezen tip letala, morajo biti za vsa letališča enaki. |
OPS 1.240
Zračne poti in območja operacij
(a) |
Operator zagotovi, da operacije potekajo samo po takšnih zračnih poteh ali znotraj takšnih območij, za katera so izpolnjeni naslednji pogoji:
|
(b) |
Operator zagotovi, da se operacije izvajajo v skladu z vsemi omejitvami na zračnih poteh ali območju operacij, ki jih uvede organ. |
OPS 1.241
Operacija v določenem zračnem prostoru z zmanjšanim minimalnim vertikalnim razdvajanjem (RVSM)
Operator letala ne uporablja v določenih predelih zračnega prostora, kjer se v skladu z Regionalnim zračnim navigacijskim sporazumom uporablja minimalno vertikalno razdvajanje 300 m (1 000 ft), razen če mu tega ne odobri organ (odobritev RVSM). (Glej tudi OPS 1.872).
OPS 1.243
Operacija na geografskih območjih z določenimi zahtevami glede navigacijskih zmogljivosti
(a) |
Operator zagotovi, da je letalo, ki se uporablja na območjih ali predelih zračnega prostora ali poteh, za katere so bile določene posebne zahteve glede navigacijskih zmogljivosti, certificirano v skladu s temi zahtevami in, če je potrebno, da je od organa pridobilo ustrezno operativno dovoljenje. Glej tudi OPS 1.865(c)(2), OPS 1.870 in OPS 1.872). |
(b) |
Operator letala, ki se uporablja na območjih iz točke (a), zagotovi, da so vsi postopki za ravnanje v izrednih razmerah, ki jih je določil organ, pristojen za zadeven zračni prostor, vključeni v operativni priročnik. |
OPS 1.245
Največja dovoljena oddaljenost od ustreznega letališča za dvomotorna letala brez odobritve ETOPS
(a) |
Razen če organ tega posebej ne odobri v skladu z OPS 1.246(a) (odobritev ETOPS), operator ne sme uporabiti dvomotornega letala na začni poti, ki vključuje točko, katere oddaljenost od ustreznega letališča presega:
|
(b) |
Operator določi hitrost za izračun največje dovoljene oddaljenosti od ustreznega letališča za vsak tip ali različico dvomotornih letal, ki jih uporablja, ki ne sme presegati VMO, ki temelji na dejanski hitrosti, ki jo letalo lahko vzdržuje z enim nedelujočim motorjem pri naslednjih pogojih:
|
(c) |
Operator mora zagotoviti, da se v operativni priročnik vključijo naslednji podatki, ki se nanašajo na vsak tip ali različico:
Opomba: Prej navedene hitrosti in nadmorske višine (nivoji letenja) naj bi se uporabljale samo za določitev največje dovoljene oddaljenosti od ustreznega letališča. |
OPS 1.246
Operacije povečanega doleta z dvomotornimi letali (ETOPS)
(a) |
Operator ne izvaja operacij prek mejne razdalje, določene v skladu z OPS 1.245, razen če mu tega ne odobri organ (odobritev ETOPS). |
(b) |
Operator pred izvedbo operacije ETOPS zagotovi, da je na voljo ustrezno nadomestno ETOPS rutno letališče, bodisi v okviru odobrenega preusmeritvenega časa ali preusmeritvenega časa, ki temelji na statusa uporabnosti letala, pridobljenem na podlagi MEL, kateri koli je krajše. (Glej tudi OPS 1.297(d)). |
OPS 1.250
Določitev najmanjših višin letenja
(a) |
Operator določi najmanjše višine letenja in postopke za določitev teh višin za vse predvidene segmente zračne poti, ki zagotavljajo zahtevano višino leta nad ovirami, ob upoštevanju zahtev iz poddelov F do I. |
(b) |
Vse postopke za določitev najmanjših višin letenja mora odobriti organ. |
(c) |
Če so najmanjše višine letenja, ki jih določi država, prek katere se leti, višje od višin, ki jih določi operator, se uporabijo višje vrednosti. |
(d) |
Operator upošteva pri določitvi najmanjših višin letenja naslednje dejavnike:
|
(e) |
Pri izpolnjevanju zahtev iz predhodnega pododstavka (d) se ustrezno upoštevajo:
|
OPS 1.255
Politika ravnanja z gorivom
(a) |
Operator mora določiti politiko ravnanja z gorivom zaradi načrtovanja letov in ponovnega načrtovanja med letom, da zagotovi, da je na letalu za vsako načrtovano operacijo dovolj goriva in rezervnega goriva za morebitna odstopanja od načrtovane operacije. |
(b) |
Operator zagotovi, da načrtovanje letov temelji vsaj na spodnjih točkah (1) in (2):
|
(c) |
Operator zagotovi, da se pri izračunu pred letom uporabnega goriva, potrebnega za let, upoštevajo:
|
(d) |
Operator zagotovi, da postopki ponovnega načrtovanja med letom za izračun uporabnega goriva, ki se zahtevajo, če se mora let nadaljevati po zračni poti ali do namembnega letališča, ki prvotno ni bilo predvideno, vključujejo:
|
OPS 1.260
Prevoz oseb z omejeno mobilnostjo
(a) |
Operator določi postopke za prevoz oseb z omejeno mobilnostjo (PRM). |
(b) |
Operator zagotovi, da se PRM ne dodelijo sedeži in da ne sedijo na sedežih, kjer bi njihova prisotnost lahko:
|
(c) |
Vodjo zrakoplova je treba obvestiti o predvidenem prevozu PRM na letalu. |
OPS 1.265
Prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu
Operator določi postopke za prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu, da zagotovi varnost letala in vseh oseb na njem. Vodjo zrakoplova je treba obvestiti o predvidenem prevozu prej navedenih oseb.
OPS 1.270
Shranjevanje prtljage in tovora
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.270)
(a) |
Operator določi postopke za zagotovitev, da se v potniško kabino sprejme samo takšna ročna prtljaga, ki se lahko ustrezno in varno shrani. |
(b) |
Operator določi postopke za zagotovitev, da se vsa prtljaga in tovor na letalu, ki bi lahko, če bi se premaknila, povzročila poškodbe oseb ali materialno škodo ali ovirala prehode in izhode, shranita v prtljažnike, ki so zasnovani tako, da preprečujejo premikanje. |
OPS 1.275
Namerno puščen prazen prostor
OPS 1.280
Razporeditev potnikov po sedežih
Operator določi postopke za zagotovitev, da potniki sedijo na mestih, kjer lahko pri zahtevani evakuaciji v sili najbolje pomagajo in ne ovirajo evakuacije iz letala.
OPS 1.285
Dajanje navodil potnikom
Operator zagotovi, da:
(a) |
Splošno
|
(b) |
Pred vzletom
|
(c) |
Po vzletu
|
(d) |
Pred pristankom
|
(e) |
Po pristanku
|
(f) |
V primeru nevarnosti med letom je treba potnike poučiti o takšnih reševalnih ukrepih, ki ustrezajo okoliščinam. |
OPS 1.290
Priprava leta
(a) |
Operator zagotovi, da se za vsak predviden let pripravi operativni načrt leta. |
(b) |
Vodja zrakoplova ne začne leta, dokler se ne prepriča, da:
|
OPS 1.295
Izbira letališč
(a) |
Operator pri načrtovanju leta določi postopke za izbiro namembnih in/ali nadomestnih letališč v skladu z OPS 1.220. |
(b) |
Operator mora izbrati in v operativnem načrtu leta navesti nadomestno vzletno letališče, če zaradi vremenskih ali zmogljivostnih razlogov vrnitev na odhodno letališče ne bi bila mogoča. Nadomestno vzletno letališče, mora biti v okviru:
|
(c) |
Operator mora izbrati vsaj eno nadomestno namembno letališče za vsak let po pravilih IFR, razen če:
|
(d) |
Operator mora izbrati dve nadomestni namembni letališči;
|
(e) |
Operator navede vsa zahtevana nadomestna letališča v operativnem načrtu leta. |
OPS 1.297
Minimumi za načrtovanje letov po pravilih IFR
(a) |
Minimumi za načrtovanje nadomestnih vzletnih letališč. Operator ne izbere letališča za nadomestno vzletno letališče, razen če kažejo ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija, da bodo v času od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na letališče vremenski pogoji enakovredni ali nad veljavnimi minimumi za pristajanje iz OPS 1.225. Bazo oblakov je treba upoštevati, če so na voljo samo nenatančni in/ali krožni prileti. Treba je upoštevati vse omejitve za operacije z enim nedelujočim motorjem. |
(b) |
Minimumi za načrtovanje namembnih in nadomestnih namembnih letališč. Operator izbere namembno letališče in/ali nadomestno namembno letališče oziroma letališča samo, če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija kažejo, da bodo v času od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na letališče vremenski pogoji enakovredni veljavnim minimumom za načrtovanje ali nad njimi, kot sledi:
|
(c) |
Minimumi za načrtovanje nadomestnih rutnih letališč. Operator ne izbere letališča za nadomestno rutno letališče, razen če kažejo ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija, da bodo v času od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na letališče vremenski pogoji enakovredni minimumom za načrtovanje v skladu s predhodno tabelo 1 ali nad njimi. |
(d) |
Minimumi za načrtovanje nadomestnih rutnih ETOPS letališč. Operator ne izbere letališča za nadomestno rutno ETOPS letališče, razen če kažejo ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija, da bodo v času od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na letališče vremenski pogoji enakovredni minimumom za načrtovanje v skladu s tabelo 2, spodaj, ali nad njimi in v skladu z odobritvijo operatorja za ETOPS. Tabela 2 Minimumi za načrtovanje – ETOPS
|
OPS 1.300
Predložitev ATS načrta leta
Operator zagotovi, da se let ne začne, če niso bili predloženi ATS načrt leta ali ustrezne informacije, da se po potrebi lahko aktivirajo alarmne službe.
OPS 1.305
Polnjenje/praznjenje rezervoarjev za gorivo medtem, ko so potniki na letalu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.305)
Operator zagotovi, da se rezervoarjev letala ne polni/prazni z gorivom Avgas ali gorivom široke frakcije „wide-cut“ (npr. Jet-B ali enakovrednim gorivom) ali kadar se lahko pojavi zmes teh vrst goriva, medtem ko so potniki na letalu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem. V vseh drugih primerih je treba sprejeti previdnostne ukrepe, na letalu pa mora biti ustrezno usposobljeno osebje, ki je pripravljeno začeti in usmerjati evakuacijo letala na najlažje izvedljiv in najhitrejši razpoložljiv način.
OPS 1.307
Polnjenje/praznjenje rezervoarjev z gorivom široke frakcije „wide-cut“
Operator določi postopke za polnjenje/praznjenje rezervoarjev z gorivom široke frakcije „wide-cut“ (npr. Jet B ali enakovredno gorivo), če se to zahteva.
OPS 1.308
Odmik in vleka
(a) |
Operator zagotovi, da so vsi postopki za odmik in vleko v skladu z ustreznimi letalskimi standardi in postopki. |
(b) |
Operator zagotovi, da se namestitev letal pred vožnjo po tleh in po njej ne izvaja z vleko brez vlečnega droga, razen če:
|
OPS 1.310
Člani posadke na svojih mestih
(a) |
Člani letalske posadke
|
(b) |
Člani kabinskega osebja. V kritičnih fazah leta v vseh nadstropjih, kjer so potniki, vsi zahtevani člani kabinskega osebja sedijo na svojih dodeljenih mestih. |
OPS 1.315
Pomožna sredstva za evakuacijo v sili
Operator določi postopke za zagotovitev, da so pomožna sredstva za evakuacijo v sili, ki se samodejno odprejo, pred vožnjo po tleh, vzletom in pristankom in kadar je to varno in izvedljivo, pripravljena za uporabo.
OPS 1.320
Sedeži, varnostni pasovi in ramenski varnostni pasovi
(a) |
Člani posadke
|
(b) |
Potniki
|
OPS 1.325
Zavarovanje potniške kabine in kuhinje (kuhinj) na letalu
(a) |
Operator določi postopke za zagotovitev, da so pred vožnjo po letaliških manevrskih površinah, vzletom in pristankom vsi izhodi in poti pobega prehodni. |
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da je pred vzletom in pristankom ter kadar meni, da je to potrebno zaradi varnosti, vsa oprema in prtljaga ustrezno zavarovana. |
OPS 1.330
Dostopnost reševalne opreme
Vodja zrakoplova zagotovi, da je ustrezna reševalna oprema zlahka dostopna za takojšnjo uporabo.
OPS 1.335
Kajenje na letalu
(a) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da se nikomur ne dovoli kajenja:
|
OPS 1.340
Meteorološki pogoji
(a) |
Na letu po pravilih IFR vodja zrakoplova ne:
|
(b) |
Pri letu po pravilih IFR vodja zrakoplova leta ne nadaljuje prek:
|
(c) |
Pri letu po pravilih IFR vodja zrakoplova leta ne nadaljuje proti načrtovanemu namembnemu letališču, če niso na voljo podatki, ki kažejo, da bodo v času predvidenega prihoda vremenski pogoji na namembnem letališču ali vsaj enem nadomestnem namembnem letališču enakovredni veljavnim letališkim operativnim minimumom za načrtovanje ali nad njimi. |
(d) |
Pri letu po pravilih VFR vodja zrakoplova ne začne vzleta, če najnovejša meteorološka poročila ali kombinacija najnovejših poročil in napovedi ne kažejo, da bodo meteorološki pogoji na zračni poti ali tistem delu zračne poti, ki ga je treba preleteti po pravilih VFR, ob ustreznem času takšne, da bodo omogočile upoštevanje teh pravil. |
OPS 1.345
Led in drugi kontaminanti – postopki na zemlji
(a) |
Operator določi postopke, ki se izvajajo, ko je potrebno letalo oziroma letala na letališču razledeniti in preprečiti njegovo oziroma njihovo zaledenitev ter opraviti s tem povezane preglede. |
(b) |
Vodja zrakoplova ne začne vzleta, če niso zunanje površine brez vseh nanosov, ki bi lahko škodljivo vplivali na zmogljivost in/ali vodljivost letala, razen v skladu z letalskim priročnikom letala. |
OPS 1.346
Led in drugi kontaminanti – postopki v letu
(a) |
Operator določi postopke za lete v pričakovanih ali v dejanskih pogojih zaledenitve. |
(b) |
Vodja zrakoplova ne začne leta niti ne leti namerno v pričakovane ali dejanske pogoje zaledenitve, če letalo ni certificirano in opremljeno za obvladovanje takšnih pogojev. |
OPS 1.350
Zaloga goriva in olja
Vodja zrakoplova ne začne leta, če se ne prepriča, da je na letalu vsaj načrtovana količina goriva in olja za varno izvedbo leta ob upoštevanju pričakovanih operativnih pogojev.
OPS 1.355
Pogoji za vzlet
Vodja zrakoplova se mora pred začetkom vzleta prepričati, da po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na letališču in stanje vzletno-pristajalne steze, ki jo namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega vzleta in odhoda.
OPS 1.360
Uporaba minimumov za vzlet
Vodja zrakoplova se mora pred začetkom vzleta prepričati, da sta RVR ali vidljivost v smeri vzleta letala enakovredna ali boljša od veljavnega minimuma.
OPS 1.365
Najmanjše višine letenja
Vodja zrakoplova ali pilot, kateremu je bilo zaupano vodenje leta, ne sme leteti pod navedenimi najmanjšimi višinami letenja, razen če je to potrebno zaradi vzleta ali pristanka.
OPS 1.370
Simulirane neobičajne situacije med letom
Operator določi postopke za zagotovitev, da se nenaravne ali izredne situacije, ki zahtevajo uporabo nekaterih ali vseh postopkov v neobičajnih razmerah ali v sili in simulacijo IMC z umetnimi sredstvi, med leti v komercialnem zračnem prevozu ne simulirajo.
OPS 1.375
Upravljanje z gorivom med letom
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.375)
(a) |
Operator določi postopek, da zagotovi preverjanje in upravljanje z gorivom med letom. |
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da količina preostalega uporabnega goriva na letu, ni manjša od količine goriva, ki se zahteva za nadaljevanje leta do letališča, na katerem je mogoč varen pristanek, pri čemer mora ostati končna rezerva goriva. |
(c) |
Vodja zrakoplova razglasi nevarnost, če se izračuna, da bo ob pristanku količina uporabnega goriva manjša od zahtevane končne rezerve goriva. |
OPS 1.380
Namerno puščen prazen prostor
OPS 1.385
Uporaba dodatnega kisika
Vodja zrakoplova zagotovi, da člani letalske posadke, ki opravljajo naloge, pomembne za varno operacijo letala med letom, uporabijo dodatni kisik vedno, ko višina kabine preseže 10 000 ft za več kot 30 minut in ko višina kabine preseže 13 000 ft.
OPS 1.390
Kozmično sevanje
(a) |
Operator upošteva izpostavljenost kozmičnemu sevanju vseh članov posadke med letom pri opravljanju njihovih nalog (vključno z razporejanjem) in sprejme za osebje, za katero je verjetno, da bo izpostavljeno več kot 1 mSv na leto, naslednje ukrepe:
|
(b) |
|
OPS 1.395
Zaznavanje bližine zemlje
Če član letalske posadke ali sistem za opozarjanje na bližino zemlje zazna neprimerno bližino zemlje, zagotovi vodja zrakoplova ali pilot, kateremu je bilo zaupano vodenje leta, takojšen začetek izvajanja korektivnih ukrepov za vzpostavitev varnih pogojev letenja.
OPS 1.398
Uporaba sistema za izogibanje trčenj v zraku (ACAS)
Operator določi postopke za zagotovitev, da:
(a) |
Se ACAS, če je vgrajen in deluje, med letom uporablja tako, da omogoča podajanje navodil za izogib (Resolution Advisories (RA)), razen če to ne bi bilo primerno v obstoječih pogojih. |
(b) |
Ko ACAS zazna neprimerno bližino do drugega zrakoplova (RA), mora vodja zrakoplova ali pilot, kateremu je bilo zaupano vodenje leta, zagotoviti začetek takojšnjega izvajanja korektivnih ukrepov, ki jih navajajo RA, sicer se ogrozi varnost letala. Korektivni ukrepi:
|
(c) |
Določena je predpisana komunikacija med ACAS in ATC. |
(d) |
Ko je težava odpravljena, letalo nemudoma upošteva navodila ali dovoljenja ATC. |
OPS 1.400
Pogoji pri priletu in pristanku
Vodja zrakoplova se mora pred začetkom prileta za pristanek prepričati, da glede na razpoložljive podatke vreme na letališču in stanje vzletno-pristajalne steze, ki jo namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega prileta, pristanka ali neuspelega prileta, ob upoštevanju zmogljivostnih podatkov iz operativnega priročnika.
OPS 1.405
Začetek in nadaljevanje prileta
(a) |
Vodja zrakoplova ali pilot, kateremu je bilo zaupano vodenje leta, lahko začne instrumentalni prilet ne glede na javljeno RVR/vidljivost, vendar pa prileta ne sme nadaljevati prek zunanjega označevalnika ali enakovrednega položaja, če sta javljeni RVR/vidljivost manjša od veljavnih minimumov. |
(b) |
Če RVR ni na voljo, se vrednosti RVR lahko dobijo s pretvorbo javljene vidljivosti v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.430, pododstavek (h). |
(c) |
Če se po prečkanju zunanjega označevalnika ali enakovrednega položaja v skladu s predhodnim pododstavkom (a) javljeni RVR/vidljivost znižata pod veljavni minimum, se prilet lahko nadaljuje do DA/H ali MDA/H. |
(d) |
Če ni zunanjega označevalnika ali enakovrednega položaja, se vodja zrakoplova ali pilot, kateremu je bilo zaupano vodenje leta, odloči, da prilet nadaljuje ali opusti, preden se v delu končnega prileta spusti pod 1 000 ft nad letališčem. Če je MDA/H na višini 1 000 ft nad letališčem ali višje, določi operator za vsak postopek prileta višino, pod katero se prilet ne sme nadaljevati, če sta RVR/vidljivost manjša od veljavnih minimumov. |
(e) |
Prilet se lahko nadaljuje pod DA/H ali MDA/H in pristanek se lahko zaključi, če so pri DA/H ali MDA/H zahtevane vizualne reference vzpostavljene in ohranjane. |
(f) |
RVR cone dotika z zemljo je vedno kontrolni. Kontrolna sta tudi RVR sredine in konca vzletno-pristajalne steze, če sta javljena in ustrezna. Najmanjša vrednost RVR za sredino vzletno-pristajalne steze znaša 125 m ali RVR, ki se zahteva za cono dotika z zemljo, če je manjši, in 75 m za konec vzletno-pristajalne steze. Za letala, opremljena s sistemom za vodenje ali nadzorovanje izteka, znaša najmanjša vrednost RVR za sredino vzletno-pristajalne steze 75 m. Opomba:„Ustrezen“ v tem kontekstu pomen tisti del vzletno-pristajalne steze, ki se uporablja v fazi pristajanja pri veliki hitrosti, vse do hitrosti približno 60 vozlov. |
OPS 1.410
Operativni postopki – Višina prečkanja praga
Operator mora določiti operativne postopke, ki so zasnovani tako, da zagotavljajo, da letalo, ki se uporablja za izvajanje natančnih priletov, prečka prag na varni višini, pri čemer je v konfiguraciji in položaju za pristanek.
OPS 1.415
Dnevnik potovanja
Vodja zrakoplova zagotovi, da se izpolni dnevnik potovanja.
OPS 1.420
Poročanje o dogodkih
(a) |
Izrazje
|
(b) |
Poročanje o incidentih. Operator določi postopke za poročanje o incidentih, pri čemer upošteva spodaj opisane odgovornosti in okoliščine, opisane v spodnjem pododstavku (d).
|
(c) |
Poročanje o nesrečah in resnih incidentih. Operator določi postopke za poročanje o nesrečah in resnih incidentih, pri čemer upošteva spodaj opisane odgovornosti in okoliščine, opisane v spodnjem pododstavku (d).
|
(d) |
Posebna poročila. V nadaljevanju so opisani dogodki, za katere je treba uporabiti posebne postopke prijavljanja in poročanja.
|
OPS 1.425
Rezervirano
Dodatek 1 k OPS 1.270
Shranjevanje prtljage in tovora
Pri postopkih, ki jih določi operator za zagotovitev, da se ročna prtljaga in tovor pravilno in varno shranita, je potrebno upoštevati naslednje:
1. |
vsak kos, ki se prevaža v potniški kabini, se lahko shrani samo na takšnem mestu, ki preprečuje njegovo premikanje; |
2. |
omejitve mase, navedene na oznakah prtljažnikov, se ne smejo prekoračiti; |
3. |
prtljaga se ne sme shraniti pod sedeže, razen če je sedež opremljen z zadrževalno prečko in je prtljaga takšne velikosti, da jo ta oprema lahko ustrezno zadrži; |
4. |
kosi prtljage se ne smejo zlagati v stranišča ali ob pregradne stene, ki jih ne morejo zadržati pred premikanjem naprej, na stran ali navzgor, razen če ni na pregradnih stenah oznaka, na kateri je navedena največja masa, ki se lahko tja postavi; |
5. |
prtljaga in tovor, ki se shranita v omarice, ne smeta biti prevelika, da ne preprečujeta varnega zapiranja vrat z zapahom; |
6. |
Prtljage in tovora se ne sme shraniti na mesto, kjer bi lahko ovirala dostop do reševalne opreme; in |
7. |
pred vzletom, pristankom in kadar koli so prižgane oznake za pripetje varnostnih pasov ali če se tako odredi, je treba opraviti preglede za zagotovitev, da je prtljaga zložena tam, kjer ne more ovirati evakuacije iz zrakoplova ali povzročiti poškodb, če bi padla (ali se kako drugače premaknila), kot je to ustrezno glede na fazo leta. |
Dodatek 1 k OPS 1.305
Polnjenje/praznjenje rezervoarjev za gorivo med tem, ko so potniki na letalu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem
Operator mora določiti operativne postopke za polnjenje/praznjenje rezervoarjev za gorivo med tem, ko so potniki na letalu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem, da se zagotovi upoštevanje naslednjih previdnostnih ukrepov:
1. |
ena ustrezno usposobljena oseba mora biti na določenem mestu med polnjenjem rezervoarjev za gorivo, medtem ko so na letalu potniki. Ta usposobljena oseba mora biti sposobna voditi postopke v sili, ki se nanašajo na protipožarno varstvo in gašenje požara, ravnanje s komunikacijsko opremo ter sprožitev in usmerjanje evakuacije; |
2. |
vzpostavi se dvosmerna komunikacija, ki je na voljo prek sistema za vzajemno komuniciranje ali drugih ustreznih sredstev na letalu, med zemeljskim osebjem, ki nadzoruje polnjenje, in usposobljenim osebjem na letalu; |
3. |
posadka, osebje in potniki morajo biti opozorjeni, da bo potekalo polnjenje/praznjenje rezervoarjev za gorivo; |
4. |
znaki „Pripnite varnostne pasove“ morajo biti izključeni; |
5. |
znaki „PREPOVEDANO KAJENJE“ morajo biti prižgani, skupaj z notranjo osvetlitvijo, ki omogoča poiskati izhode v sili; |
6. |
potniki morajo dobiti navodila, da odpnejo svoje varnostne pasove in se vzdržijo kajenja; |
7. |
na letalu mora biti zadostno število usposobljenega osebja, ki je pripravljeno za takojšnjo evakuacijo v sili; |
8. |
če se v letalu med polnjenjem/praznjenjem rezervoarjev za gorivo zazna prisotnost hlapov goriva ali se pojavi katera koli druga nevarnost, je treba polnjenje/praznjenje rezervoarjev takoj prekiniti; |
9. |
tla pod izhodi, namenjenimi za evakuacijo v sili, in površine kamor se sprožijo reševalne drče, morajo biti brez ovir; in |
10. |
pripravi se vse potrebno za varno in hitro evakuacijo. |
Dodatek 1 k OPS 1.375
Upravljanje z gorivom med letom
(a) |
Preverjanje goriva med letom
|
(b) |
Upravljanje z gorivom med letom.
|
PODDEL E
OPERACIJE V POGOJIH ZMANJŠANE VIDLJIVOSTI
OPS 1.430
Letališki operativni minimumi – Splošno
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.430)
(a) |
Operator za vsako letališče, ki ga namerava uporabiti, določi letališke operativne minimume, ki ne smejo biti nižji od vrednosti iz Dodatka 1. Postopek določitve teh minimumov mora biti sprejemljiv za organ. Ti minimumi ne smejo biti nižji od minimumov, ki jih za ta letališča lahko določi država, v kateri je letališče, razen če jih država posebej odobri. Opomba: Predhodni odstavek ne prepoveduje izračunanja minimumov za nenačrtovano nadomestno letališče med letom, če se izvede v skladu z odobrenim postopkom. |
(b) |
Pri določitvi letaliških operativnih minimumov, ki se bodo uporabljali za katero koli določeno operacijo, mora operator v celoti upoštevati:
|
(c) |
Kategorije letal iz tega poddela je treba izpeljati v skladu s postopkom iz Dodatka 2 k OPS 1.430(c). |
OPS 1.435
Izrazje
Izrazi, uporabljeni v tem poddelu, pomenijo naslednje:
1. |
Kroženje. Vizualna faza instrumentalnega prileta, ki privede zrakoplov v položaj za pristanek na vzletno-pristajalni stezi, ki ni ustrezno postavljena za neposredni prilet. |
2. |
Postopki pri zmanjšani vidljivosti (LVP). Postopki, ki se uporabijo na letališču, da se zagotovijo varne operacije med prileti kategorij II in III ter vzleti pri zmanjšani vidljivosti. |
3. |
Vzlet pri zmanjšani vidljivosti (LVTO). Vzlet, pri katerem znaša vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 400 m. |
4. |
Sistem za krmiljenje letala Sistem, ki vključuje avtomatski in/ali hibridni sistem za pristajanje. |
5. |
Pri-okvari-pasivni sistem za krmiljenje letala. Sistem za krmiljenje letala je pri-okvari-pasiven, če okvara ne povzroči večjih težav z uravnoteženjem komand ali odmikov od poti leta ali položaja letala, vendar se pristajanje ne zaključi samodejno. Če se uporablja pri-okvari-pasivni avtomatski sistem za krmiljenje letala, po okvari pilot prevzame krmiljenje letala. |
6. |
Pri-okvari-operativni sistem za krmiljenje letala. Sistem za krmiljenje letala je pri-okvari-operativen, če se v primeru okvare pod opozorilno višino prilet, ravnanje in pristanek zaključijo samodejno. Avtomatski sistem za pristajanje deluje v primeru okvare kot pri-okvari- pasivni sistem. |
7. |
Pri-okvari-operativni hibridni sistem za pristajanje. Sistem, ki ga sestavljata primarni, pri-okvari-pasivni avtomatski sistem za pristajanje, in sekundarni, neodvisni sistem za vodenje, ki pri okvari primarnega sistema omogoči pilotu ročni zaključek pristanka. Opomba: Značilen sekundarni neodvisni sistem za vodenje sestavljen iz nadzorovanega elektrooptičnega zaslona, ki zagotavlja vodenje, navadno v obliki prikaza ukaza, ki se lahko izmenjuje z informacijami o položaju (ali odstopanjih). |
8. |
Vizualni prilet. Prilet, pri katerem se bodisi del ali celoten postopek instrumentalnega prileta ne zaključi, temveč se prilet izvede na podlagi vizualne reference glede na teren. |
OPS 1.440
Operacije pri zmanjšani vidljivosti – Splošna operativna pravila
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.440)
(a) |
Operator ne sme izvajati operacij kategorije II ali III, če:
|
(b) |
Operator ne izvaja vzletov pri zmanjšani vidljivosti, ko znaša RVR manj kot 150 m (letala kategorij A, B in C) ali 200 m (letala kategorije D), razen če mu to odobri organ. |
OPS 1.445
Operacije pri zmanjšani vidljivosti – Preverjanje letališč
(a) |
Operator ne sme uporabljati letališča za operacije kategorije II ali III, če letališča za takšne operacije ne potrdi država, v kateri je letališče. |
(b) |
Operator preveri, ali so bili za letališča, na katerih namerava izvajati operacije pri zmanjšani vidljivosti, vzpostavljeni in uveljavljeni postopki za zmanjšano vidljivost (LVP). |
OPS 1.450
Operacije pri zmanjšani vidljivosti – Usposabljanje in usposobljenost
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.450)
Operator zagotovi, da pred izvedbo vzletov pri zmanjšani vidljivosti in pri operacijah kategorij II in III:
1. |
vsak član letalske posadke:
|
2. |
usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobno določenim učnim načrtom, ki ga potrdi organ in je vključen v operativni priročnik. To usposabljanje se izvaja poleg usposabljanja iz poddela N; in |
3. |
usposobljenost letalske posadke ustreza vrsti operacij in tipu letala. |
OPS 1.455
Operacije pri zmanjšani vidljivosti – Operativni postopki
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.455)
(a) |
Operator mora določiti postopke in navodila, ki se uporabljajo za vzlete pri zmanjšani vidljivosti in operacije kategorij II in III. Te postopke je treba vključiti v operativni priročnik, vsebujejo pa dolžnosti članov letalske posadke med vožnjo po tleh, vzletom, priletom, ravnanjem, pristankom, iztekom in neuspelim priletom, kot je primerno. |
(b) |
Vodja zrakoplova se prepriča, da:
|
OPS 1.460
Operacije pri zmanjšani vidljivosti – Minimalna oprema
(a) |
Operator mora v skladu z AFM ali drugim potrjenim dokumentom v operativni priročnik vključiti podatke o minimalni opremi, ki mora uporabna na začetku izvajanja vzleta pri zmanjšani vidljivosti ali prileta kategorije II ali III. |
(b) |
Vodja zrakoplova se mora prepričati, da so letalo in ustrezni sistemi v letu v stanju, ki je primerno določeni operaciji, ki se bo izvedla. |
OPS 1.465
Operativni minimumi za VFR lete
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.465)
Operator zagotovi, da:
1. |
Se VFR leti izvajajo v skladu s pravili vizualnega letenja in tabelo iz Dodatka 1 k OPS 1.465. |
2. |
Posebni VFR leti se ne začnejo izvajati, če znaša vidljivost manj kot 3 km, in se sploh ne izvajajo, če znaša vidljivost manj kot 1,5 km. |
Dodatek 1 k OPS 1.430
Letališki operativni minimumi
(a) |
Vzletni minimumi
|
(b) |
Nenatančni prilet
|
(c) |
Natančni prilet – Operacije kategorije I
|
(d) |
Natančni prilet – Operacije kategorije II
|
(e) |
Natančni prilet – Operacije kategorije III
|
(f) |
Kroženje
|
(g) |
Vizualni prilet. Operator za vizualni prilet ne sme uporabiti RVR, manjšega od 800 m. |
(h) |
Pretvorba javljene meteorološke vidljivosti v RVR
|
Dodatek 2 k OPS 1.430(c)
Kategorije letal – Operacije v pogojih zmanjšane vidljivosti
(a) |
Razvrstitev letal Merilo, ki se upošteva pri razvrstitvi letal v kategorije, je indicirana hitrost nad pragom (VAT), ki je enaka minimalni hitrosti (VSO), pomnoženi z 1,3, ali VS1G, pomnoženim z 1,23 v konfiguraciji za pristanek pri največji certificirani pristajalni masi. Če sta na voljo VSO in VS1G, se uporabi višji dobljeni VAT. Kategorije letal, ki ustrezajo vrednostim VAT, so navedene v spodnji tabeli:
Konfiguracijo za pristanek, ki jo je treba upoštevati, določi operator ali izdelovalec letala. |
(b) |
Trajna sprememba kategorije (največja pristajalna masa)
|
Dodatek 1 k OPS 1.440
Operacije v pogojih zmanjšane vidljivosti – Splošna operativna pravila
(a) |
Splošno. Za uvedbo in odobritev operacij v pogojih zmanjšane vidljivosti se uporabijo naslednji postopki. |
(b) |
Prikaz operacij. Namen prikaza operacij je določiti ali potrditi uporabo in učinkovitost zadevnih sistemov za vodenje zrakoplova, usposabljanja, postopkov letalske posadke, programa vzdrževanja in priročnikov, ki se uporabljajo za program kategorije II/III, ki je v postopku odobritve.
|
(c) |
Zbiranje podatkov za prikaze operacij. Vsak prosilec mora razviti postopek za zbiranje podatkov (npr. obrazec, ki ga uporablja letalska posadka), da se beleži uspešnost priletov in pristankov. Tako dobljeni podatki in povzetek podatkov iz prikaza so na razpolago organu zaradi ovrednotenja. |
(d) |
Analiza podatkov. Nezadovoljivi prileti in/ali avtomatski pristanki se dokumentirajo in analizirajo. |
(e) |
Stalno spremljanje
|
(f) |
Prehodna obdobja
|
(g) |
Vzdrževanje opreme za kategoriji II in III ter opreme LVTO. Navodila za vzdrževanje sistemov vodenja na letalu mora pripraviti operator skupaj s proizvajalcem in jih vključiti v Program vzdrževanja letala operatorja iz dela M, odstavek M.A.302, ki ga mora odobriti organ. |
(h) |
Ustrezna letališča in vzletno-pristajalne steze
|
Dodatek 1 k OPS 1.450
Operacije pri zmanjšani vidljivosti – Usposabljanje in usposobljenost
(a) |
Splošno: Operator mora zagotoviti, da vključuje program usposabljanja članov letalskih posadk za operacije pri zmanjšani vidljivosti tečaje z učnimi načrti za usposabljanje na tleh, simulatorju letenja in/ali med letom. Operator lahko vsebino tečaja skrči v skladu s pododstavkoma 2 in 3 spodaj, če je vsebina skrajšanega tečaja sprejemljiva za organ.
|
(b) |
Usposabljanje na tleh. Operator mora zagotoviti, da začetni tečaj usposabljanja na tleh za operacije pri zmanjšani vidljivosti vključuje vsaj:
|
(c) |
Usposabljanje na simulatorju letenja in/ali usposabljanje med letom
|
(d) |
Zahteve za konverzijsko usposabljanje za izvajanje vzletov pri zmanjšani vidljivosti in operacij kategorij II in III. Operator zagotovi, da vsak član letalske posadke opravi naslednje usposabljanje za postopke pri zmanjšani vidljivosti, če se preusmeri na nov tip ali različico letala, s katerim se bodo izvajali vzleti pri zmanjšani vidljivosti in operacije kategorij II in III. Izkušnje, ki jih mora imeti član letalske posadke, da lahko opravi skrajšani tečaj, so predpisane v predhodnih pododstavkih (a)(2) in (a)(3):
|
(e) |
Izkušnje na tipu in v vlogi vodje zrakoplova. Preden začnejo izvajati operacije kategorij II/III, morajo vodje zrakoplovov ali piloti, katerim je bilo zaupano vodenje leta in so brez izkušenj na tipu letala, izpolniti naslednje dodatne zahteve:
|
(f) |
Vzleti pri zmanjšani vidljivosti z RVR manj kot 150/200 m
|
(g) |
Periodično usposabljanje in preverjanje – Operacije pri zmanjšani vidljivosti
|
Dodatek 1 k OPS 1.455
Operacije pri zmanjšani vidljivosti – Operativni postopki
(a) |
Splošno. Operacije pri zmanjšani vidljivosti vključujejo:
Opomba 1: S katerim koli od teh načinov izvajanja operacij se lahko uporabi hibridni sistem. Opomba 2: Lahko se certificirajo in potrdijo druge oblike sistemov vodenja ali prikazovanja. |
(b) |
Postopki in operativna navodila
|
Dodatek 1 k OPS 1.465
Najmanjša zahtevana vidljivost za operacije po pravilih VFR
Razred zračnega prostora |
|
A B C D E (opomba 1) |
F G |
|
|
|
|
Nad 900 m (3 000 ft) AMSL ali nad 300 m (1 000 ft) nad terenom, kar je višje |
Na in pod 900 m (3 000 ft) AMSL ali 300 m (1 000 ft) nad terenom, kar je višje |
Oddaljenost od oblakov |
|
1 500 m horizontalno 300 m (1 000 ft) vertikalno |
Brez oblakov ter v vidnem dosegu površine |
|
Vidljivost iz pilotske kabine |
8 km na in nad 3 050 m (10 000 ft) AMSL (opomba 2) 5 km pod 3 050 m (10 000 ft) AMSL |
5 km (opomba 3) |
||
Opomba 1: VMC minimumi za zračni prostor razreda A so vključeni kot smernica, vendar ne pomenijo, da so VFR leti dovoljeni v zračnem prostoru razreda A. Opomba 2: Če je nadmorska višina prehoda nižja od 3 050 m (10 000 ft) AMSL, je treba uporabiti FL 100 namesto 10 000 ft. Opomba 3: Letala kategorij A in B je mogoče upravljati pri vidljivosti iz pilotske kabine do 3 000 m, če pristojni organ ATS dovoli uporabo vidljivosti iz pilotske kabine manj kot 5 km in če so okoliščine takšne, da je verjetnost srečanja z drugim prometom majhna, IAS pa znaša 140 vozlov ali manj. |
PODDEL F
ZMOGLJIVOSTI – SPLOŠNO
OPS 1.470
Uporaba
(a) |
Operator zagotovi, da se večmotorna turbopropelerska letala z največjim odobrenim številom potniških sedežev nad devet ali največjo vzletno maso, ki presega 5 700 kg in vsa večmotorna turboreaktivna letala uporabljajo v skladu s poddelom G (zmogljivosti razreda A). |
(b) |
Operator zagotovi, da se propelerska letala z največjim odobrenim številom potniških sedežev devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj uporabljajo v skladu s poddelom H (zmogljivosti razreda B). |
(c) |
Operator zagotovi, da se letala z batnimi motorji in največjim odobrenim številom potniških sedežev nad devet ali največjo vzletno maso nad 5 700 kg uporabljajo v skladu s poddelom I (zmogljivosti razreda C). |
(d) |
Če zaradi posebnih konstrukcijskih značilnosti (npr. nadzvočna letala ali hidroplani) ni mogoče doseči popolne skladnosti z ustreznim poddelom, mora operator uporabiti odobrene standarde zmogljivosti, ki zagotavljajo enakovredno varnostno raven kot ustrezni poddel. |
OPS 1.475
Splošno
(a) |
Operator zagotovi, da masa letala:
ni večja od mase, pri kateri veljajo zahteve v odgovarjajočem poddelu za let, ki se bo izvajal, pri čemer dovoljuje pričakovano zmanjšanje mase med letom in tolikšno izpuščanje goriva v zraku, kot predpisuje določena zahteva. |
(b) |
Operator zagotovi, da se odobreni podatki o zmogljivosti, ki jih vsebuje letalski priročnik letala, uporabijo za uskladitev z zahtevami v odgovarjajočem poddelu in da so po potrebi dopolnjeni z ostalimi podatki, sprejemljivimi za pristojni organ (uprava), kot to določa odgovarjajoči poddel. Ko se uvajajo predpisi iz ustreznega poddela, je možno upoštevati vse operativne dejavnike, ki so zajeti v podatkih o zmogljivosti letala v letalskem priročniku letala, da bi se izognili dvojni uporabi dejavnikov. |
(c) |
Pri usklajevanju z zahtevami v odgovarjajočem poddelu je treba ustrezno upoštevati konfiguracijo letala, pogoje okolja in delovanje sistemov, ki neugodno vplivajo na zmogljivost. |
(d) |
Za potrebe zmogljivosti, se lahko mokra vzletno-pristajalna steza, razen travnate steze, smatra za suho. |
(e) |
Operator upošteva natančnost kart pri oceni skladnosti z zahtevami za vzlet iz ustreznega poddela. |
OPS 1.480
Izrazje
(a) |
Naslednji izrazi iz poddelov F, G, H, I in J imajo naslednji pomen:
|
(b) |
Pomen izrazov „razdalja pospeševanja in zaustavljanja“, „vzletna razdalja“, „vzletni zalet“, „neto vzletna pot leta“, „neto pot vodoravnega leta z enim nedelujočim motorjem“ in „neto pot vodoravnega leta z dvema nedelujočima motorjema“ v zvezi z letalom, je opredeljen v zahtevah za plovnost, na podlagi katerih je bilo letalo certificirano, ali pa ga določi organ, če meni, da je ta opredelitev neustrezna za dokazovanje skladnosti z operativnimi omejitvami zmogljivosti. |
PODDEL G
ZMOGLJIVOSTI RAZREDA A
OPS 1.485
Splošno
(a) |
Operator zagotovi, da se za določitev skladnosti z zahtevami iz tega poddela odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, sprejemljivimi za organ, če so odobreni podatki o zmogljivosti v letalskem priročniku letala nezadostni glede:
|
(b) |
Operator zagotovi, da se za mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze uporabijo podatki o zmogljivosti, določeni v skladu z veljavnimi zahtevami za certificiranje velikih letal ali enakovrednimi zahtevami, sprejemljivimi za organ. |
OPS 1.490
Vzlet
(a) |
Operator zagotovi, da vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolja na letališču, na katerem naj bi se vzlet izvršil. |
(b) |
Operator mora pri določitvi največje dovoljene vzletne mase izpolniti naslednje zahteve:
|
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (b), mora operator upoštevati naslednje:
|
OPS 1.495
Višina leta nad ovirami pri vzletu
(a) |
Operator mora zagotoviti, da je neto vzletna pot leta prosta vseh ovir v vertikalni razdalji vsaj 35 ft, v horizontalni pa vsaj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D horizontalna razdalja, ki jo prepotuje letalo od konca razpoložljive vzletne razdalje ali konca vzletne razdalje, če je zavoj predviden pred koncem razpoložljive vzletne razdalje. Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi horizontalna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. |
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) mora operator upoštevati naslednje:
|
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a):
|
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) za tiste primere, ko načrtovana pot leta ne zahteva spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so lateralno oddaljene za več kot:
|
(e) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) za tiste primere, ko načrtovana pot leta zahteva spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so lateralno oddaljene za več kot:
|
(f) |
Operator določi postopke za ravnanje v izrednih razmerah, da izpolni zahteve iz OPS 1.495 in zagotovi varno pot leta ob izogibanju oviram, da omogoči, da letalo izpolni zahteve na načrtovani poti iz OPS 1.500 ali pristane na odhodnem letališču ali letališču, ki se za pristanek uporabi namesto vzletnega. |
OPS 1.500
Na zračni poti – Odpoved enega motorja
(a) |
Operator zagotovi, da so podatki iz letalskega priročnika letala o neto kotu leta na zračni poti pri enem nedelujočem motorju glede na pričakovani meteorološki pogoji na letu, v skladu s pododstavkom (b) ali (c).na vseh točkah vzdolž zračne poti. Neto kot leta mora imeti na višini 1 500 ft nad letališčem, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja pristalo, pozitiven gradient. V meteoroloških pogojih, ki zahtevajo uporabo sistemov za preprečevanje zaledenitve, je potrebno upoštevati učinek njihove uporabe na neto kot leta. |
(b) |
Gradient neto kot leta mora biti pozitiven vsaj na 1 000 ft nad terenom in ovirami vzdolž zračne poti v razdalji 9,3 km (5 nm) na obeh straneh načrtovane poti letenja. |
(c) |
Neto kot leta mora letalu omogočiti nadaljevanje leta s potovalne višine do letališča, kjer je možen pristanek v skladu z OPS 1.515 ali 1.520, kot je ustrezno, neto kot leta pa mora biti v vertikalni smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir vzdolž zračne poti v razdalji 9,3 km (5 nm) na obeh straneh načrtovane poti v skladu s pododstavki 1 do 4 spodaj:
|
(d) |
Pri prikazu skladnosti z OPS 1.500 mora operator povečati meje iz predhodnih pododstavkov (b) in (c) na 18,5 km (10 nm), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje 95 % omejitvenega nivoja. |
OPS 1.505
Na zračni poti – Letala s tremi ali več motorji, odpoved dveh motorjev
(a) |
Operator zagotovi, da letalo s tremi ali več motorji na nobeni točki načrtovane rute letenja pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju ni več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo pri predvideni pristajalni masi, razen če ne izpolnjuje zahtev iz pododstavkov (b) do (f) spodaj. |
(b) |
Podatki o neto poti leta na zračni poti z dvema nedelujočima motorjema morajo letalu omogočiti nadaljevanje leta v pričakovanih meteoroloških pogojih od točke, kjer se predvideva hkratna okvara dveh motorjev, do letališča, na katerem bo lahko pristalo in se popolnoma ustavilo, če bo uporabilo predpisani postopek za pristanek z dvema nedelujočima motorjema. Neto pot leta mora biti v vertikalni smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in ovir na zračni poti v okviru 9,3 km (5 nm) na obeh straneh načrtovane rute letenja. Na nadmorskih višinah in v meteoroloških pogojih, ki zahtevajo uporabo sistemov za preprečevanje zaledenitve, je treba upoštevati učinek njihove uporabe na podatke o neto poti leta. Če navigacijska natančnost ne izpolnjuje 95 % omejitvene stopnje, mora operator povečati prej navedene zgornje meje širine na 18,5 km (10 nm). |
(c) |
Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela zračne poti, na katerem je letalo pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
(d) |
Neto kot leta mora imeti pozitiven gradient na višini 1 500 ft nad letališčem, na katerem se predvideva pristanek po odpovedi obeh motorjev. |
(e) |
Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je v skladu z zahtevo, da se mora letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varna procedura. |
(f) |
Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ne sme biti manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega letališča za pristanek, kamor naj bi prispelo vsaj 1 500 ft neposredno nad pristajalnim območjem ter nato 15 minut letelo vzporedno z zemljo. |
OPS 1.510
Pristanek – Namembna in nadomestna letališča
(a) |
Operator zagotovi, da pristajalna masa letala, določena v skladu z OPS 1.475(a) ne presega največje pristajalne mase, določene za nadmorsko višino in temperaturo okolja, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču. |
(b) |
Pri instrumentalnih priletih z več kot 2,5-odstotnim gradientom neuspelega prileta operator preveri, ali pričakovana pristajalna masa letala omogoča neuspeli prilet z gradientom vzpenjanja, ki je enak ali večji od gradienta za neuspeli prilet, ki se uporablja pri konfiguraciji in hitrosti za neuspeli prilet z enim nedelujočim motorjem (glej zahteve, ki se uporabljajo za certificiranje velikih letal). Uporabo nadomestne metode mora odobriti organ. |
(c) |
Za instrumentalne prilete z višinami odločitve pod 200 ft mora operator preveriti, ali omogoča pričakovana pristajalna masa letala pri okvari ključnega motorja ter hitrosti in konfiguraciji, ki se uporabljata za neuspeli prilet, vsaj 2,5-odstotni gradient vzpenjanja neuspelega prileta ali objavljeni gradient, upošteva se večja vrednost (glej CS AWO 243). Uporabo nadomestne metode mora odobriti organ. |
OPS 1.515
Pristanek – Suhe vzletno-pristajalne steze
(a) |
Operator zagotovi, da pristajalna masa letala, določena v skladu z OPS 1.475(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču omogoča pristanek s popolnim zaustavljanjem z višine 50 ft nad pragom:
|
(b) |
Pri izkazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) mora operator upoštevati naslednje:
|
(c) |
Pri izkazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) je treba predpostavljati, da:
|
(d) |
Če operator ne more izpolniti predpostavke iz predhodnega pododstavka (c)(1) za namembno letališče s samo eno vzletno-pristajalno stezo, kjer je pristajanje odvisno od določene komponente vetra, se letalo lahko odpošlje, če sta določeni dve nadomestni letališči, ki omogočata upoštevanje pododstavkov (a), (b) in (c) v celoti. Pred začetkom prileta za pristanek na namembnem letališču se mora vodja zrakoplova prepričati, da se pristanek lahko izvede popolnoma v skladu z OPS 1.510 in predhodnima pododstavkoma (a) in (b). |
(e) |
Če operator za namembno letališče ne more izpolniti predpostavke iz predhodnega pododstavka (c)(2), se letalo lahko odpošlje, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča upoštevanje pododstavkov (a), (b) in (c) v celoti. |
OPS 1.520
Pristanek – Mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze
(a) |
Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali njihova kombinacija kažejo, da bo lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, operator zagotovi, da znaša razpoložljiva pristajalna razdalja vsaj 115 odstotkov zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu z OPS 1.515. |
(b) |
Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali njihova kombinacija kažejo, da bo lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, operator zagotovi, da ustreza razpoložljiva pristajalna razdalja vsaj dolžini vzletno-pristajalne steze, določeni v skladu s predhodnim pododstavkom (a) ali vsaj 115 odstotkom pristajalne razdalje, določene v skladu z odobrenimi podatki o pristajalni razdalji na kontaminirani vzletno-pristajalni stezi, ali enakovredni dolžini, ki jo potrdi organ, katera koli je večja. |
(c) |
Na mokri vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od zahtevane v predhodnem pododstavku (a), vendar ne sme biti krajša od zahtevane v OPS 1.515(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na mokrih vzletno-pristajalnih stezah. |
(d) |
Na posebej pripravljeni kontaminirani vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od zahtevane v predhodnem pododstavku (b), vendar ne sme biti krajša od zahtevane v OPS 1.515(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na kontaminiranih vzletno-pristajalnih stezah. |
(e) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnimi pododstavki (b), (c) in (d) se ustrezno uporabijo merila iz OPS 1.515, le da se OPS 1.515(a)(1) in (2) ne uporabi za predhodni pododstavek (b). |
Dodatek 1 k OPS 1.495(c)(3)
Odobritev povečanih kotov nagiba
(a) |
Za uporabo povečanih kotov nagiba, ki jih je treba posebej odobriti, je treba izpolnjevati naslednja merila:
|
Dodatek 1 k OPS 1.515(a)(3)
Postopki strmega prileta
(a) |
Organ lahko odobri uporabo postopkov strmega prileta, pri čemer se uporabijo 4,5-stopinjski ali večji koti drsne strmine in višine zaslona pod 50 ft, vendar ne pod 35 ft, če so izpolnjena naslednja merila:
|
Dodatek 1 k OPS 1.515(a)(4)
Operacije s kratkimi pristanki
(a) |
Za namene OPS 1.515(a)(4) lahko razdaljo, uporabljeno pri izračunu dovoljene pristajalne mase, sestavljata uporabna dolžina deklariranega varnega območja in deklarirana razpoložljiva pristajalna razdalja. Organ lahko takšne operacije odobri v skladu z naslednjimi merili:
|
Dodatek 2 k OPS 1.515(a)(4)
Merila za letališče pri operacijah s kratkimi pristanki
(a) |
Uporabo varnega območja mora odobriti letališki organ. |
(b) |
Uporabna dolžina deklariranega varnega območja v skladu z določbami iz OPS 1.515(a)(4) in tem dodatkom ne sme presegati 90 metrov. |
(c) |
Širina deklariranega varnega območja mora ustrezati vsaj dvakratni širini vzletno-pristajalne steze ali dvakratnemu razponu kril, kar je več, in je osredotočena na podaljšano srednjo črto vzletno-pristajalne steze. |
(d) |
Na deklariranem varnem območju ne sme biti ovir ali depresije, ki bi ogrožala letalo pri prezgodnem pristanku, na deklariranem varnem območju pa med uporabo vzletno-pristajalne steze operacije s kratkimi pristanki tudi niso dovoljeni nobeni mobilni predmeti. |
(e) |
Nagib deklariranega varnega območja ne sme presegati 5 odstotkov navzgor in 2 odstotka navzdol v smeri pristanka. |
(f) |
Pri tej operaciji za deklarirano varno območje ni treba uporabiti zahteve za nosilnost iz OPS 1.480(a)(5). |
PODDEL H
ZMOGLJIVOSTI RAZREDA B
OPS 1.525
Splošno
(a) |
Operator ne sme uporabljati enomotornega letala:
|
(b) |
Operator obravnava dvomotorna letala, ki ne izpolnjujejo zahtev za vzpenjanje iz Dodatka 1 k OPS 1.525 (b), kot enomotorna letala. |
OPS 1.530
Vzlet
(a) |
Operator zagotovi, da vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolja na letališču, na katerem naj bi vzlet potekal. |
(b) |
Operator zagotovi, da nefaktorizirana vzletna razdalja iz letalskega priročnika letala ne presega:
|
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (b) operator upošteva naslednje:
|
OPS 1.535
Višina leta nad ovirami pri vzletu – Večmotorna letala
(a) |
Operator zagotovi, da je vzletna pot leta letal z dvema ali več motorji, določena v skladu s tem pododstavkom, oddaljena od vseh ovir v vertikalni smeri najmanj 50 ft ali v horizontalni najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D horizontalna razdalja, ki jo prepotuje letalo od konca razpoložljive vzletne razdalje ali konca vzletne razdalje, če je zavoj predviden pred koncem razpoložljive vzletne razdalje, razen kot je predvideno v pododstavkih (b) in (c) spodaj. Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi horizontalna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. Pri dokazovanju skladnosti s tem pododstavkom je treba predpostavljati, da:
|
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) za tiste primere, ko načrtovana pot leta ne zahteva sprememb rut za več kot 15o, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so lateralno oddaljene za več kot:
|
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) za tiste primere, ko izbrana pot leta zahteva več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so lateralno oddaljene za več kot:
|
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnimi pododstavki (a), (b) in (c) mora operator upoštevati naslednje:
|
OPS 1.540
Na zračni poti – Večmotorna letala
(a) |
Operator zagotovi, da je letalo v meteoroloških pogojih, ki se pričakujejo za let, in pri okvari enega motorja, pri čemer drugi motorji delujejo z navedeno največjo neprekinjeno močjo, zmožno nadaljevati let na ustreznih najmanjših višinah za varen let iz operativnega priročnika ali nad njimi do točke 1 000 ft nad letališčem, na katerem se lahko izpolnijo zahteve glede zmogljivosti. |
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a):
|
OPS 1.542
Na zračni poti – Enomotorna letala
(a) |
Operator zagotovi, da je letalo v meteoroloških pogojih, ki se pričakujejo za let, in pri okvari motorja zmožno doseči kraj, kjer se lahko izvede varen pristanek v sili. Za kopenska letala se zahteva kraj na kopnem, razen če organ ne odobri drugače. |
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a):
|
OPS 1.545
Pristanek – Namembna in nadomestna letališča
Operator zagotovi, da pristajalna masa letala, določena v skladu z OPS 1.475(a) ne presega največje pristajalne mase, določene za nadmorsko višino in temperaturo okolja, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču.
OPS 1.550
Pristanek – Suha vzletno-pristajalna steza
(a) |
Operator zagotovi, da pristajalna masa letala, določena v skladu z OPS 1.475(a), za predvideni čas pristanka omogoča pristanek s popolnim zaustavljanjem z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje na namembnem letališču in na katerem koli nadomestnem letališču.
|
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a), operator upošteva naslednje:
|
(c) |
Da se letalo odpošlje v skladu s predhodnim pododstavkom (a), je treba predpostaviti, da:
|
(d) |
Če operator za namembno letališče ne more izpolniti predpostavke iz predhodnega pododstavka (c)(2), se letalo lahko odpošlje, če se določi nadomestno letališče, ki omogoči upoštevanje predhodnih pododstavkov (a), (b) in (c) v celoti. |
OPS 1.555
Pristanek – Mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze
(a) |
Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali njihova kombinacija kažejo, da bo vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda lahko mokra, operator zagotovi, da je razpoložljiva pristajalna razdalja enaka ali večja od zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu z OPS 1.550, pomnožene s faktorjem 1,15. |
(b) |
Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali njihova kombinacija kažejo, da bo lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja, določena na podlagi podatkov, sprejemljivih za organ za takšne pogoje, ne presega razpoložljive pristajalne razdalje. |
(c) |
Na mokri vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od zahtevane v predhodnem pododstavku (a), vendar ne sme biti krajša od zahtevane v OPS 1.550(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na mokrih vzletno-pristajalnih stezah. |
Dodatek 1 k OPS 1.525(b)
Splošno – Vzpenjanje pri vzletu in pristanku
(a) |
Vzpenjanje pri vzletu
|
(b) |
Vzpenjanje pri pristanku
|
Dodatek 1 k OPS 1.535(b)(1) in (c)(1)
Vzletna pot leta – Navigacija z vizualnim vodenjem po smeri
Da se omogoči navigacija z vizualnim vodenjem po smeri, mora operator zagotoviti, da so vremenski pogoji, ki prevladujejo med operacijo, vključno z bazo oblakov in vidljivostjo, takšne, da se ovire in/ali referenčne točke na zemlji lahko vidijo in prepoznajo. V operativnem priročniku je treba za zadevno letališče oziroma letališča navesti minimalne vremenske pogoje, ki letalski posadki omogočajo neprekinjeno določanje in ohranjanje pravilne poti leta ob upoštevanju referenčnih točk na zemlji, da se tako zagotovi varno višino leta nad ovirami in terenom, kot sledi:
(a) |
postopek mora biti točno določen ob upoštevanju referenčnih točk na zemlji, da se predvidena ruta leta lahko analizira glede zahtevane višine leta nad ovirami; |
(b) |
postopek mora biti določen v okviru zmogljivosti letališča, ob upoštevanju hitrosti vožnje v smeri naprej, kota nagiba in učinkov vetra; |
(c) |
posadki je treba za uporabo zagotoviti pisni in/ali slikovni opis postopka; in |
(d) |
treba je navesti omejevalne okoljske pogoje (npr. veter, oblaki, vidljivost, dan/noč, osvetljenost okolice, osvetljenost ovir). |
Dodatek 1 k OPS 1.550(a)
Postopki strmega prileta
(a) |
Organ lahko odobri uporabo postopkov strmega prileta, za katere se uporabijo 4,5-stopinjski ali večji koti drsne strmine, pri čemer je zaslon na višini pod 50 ft, vendar ne pod 35 ft, če so izpolnjena naslednja merila:
|
Dodatek 2 k OPS 1.550(a)
Operacije s kratkimi pristanki
(a) |
Za namene OPS 1.550(a)(2) lahko razdaljo, uporabljeno pri izračunu dovoljene pristajalne mase, sestavljata uporabna dolžina deklariranega varnega območja in deklarirana razpoložljiva pristajalna razdalja. Organ lahko takšne operacije odobri v skladu z naslednjimi merili:
|
PODDEL I
ZMOGLJIVOSTI RAZREDA C
OPS 1.560
Splošno
Operator zagotovi, da se za določitev skladnosti z zahtevami iz tega poddela odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, sprejemljivimi za organ, če so odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala nezadostni.
OPS 1.565
Vzlet
(a) |
Operator zagotovi, da vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolja na letališču, na katerem naj bi vzlet potekal. |
(b) |
Operator zagotovi, da za letala, ki imajo v svojih letalskih priročnikih navedene podatke o dolžini vzletnega področja, ki ne upoštevajo okvare motorja, razdalja od začetka vzletnega zaleta, ki jo potrebuje letalo, da doseže višino 50 ft nad površino pri največji navedeni vzletni moči vseh motorjev, pomnožena s faktorjem:
ne presega razpoložljivega vzletnega zaleta na predvidenem letališču za vzlet. |
(c) |
Operator zagotovi, da se za letala, ki imajo v svojih letalskih priročnikih letala navedene podatke o dolžini vzletnega področja, ki upoštevajo okvaro motorja, v skladu s specifikacijami iz letalskega priročnika letala izpolnijo naslednje zahteve:
|
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnima pododstavkoma (b) in (c) mora operator upoštevati naslednje:
|
OPS 1.570
Višina leta nad ovirami pri vzletu
(a) |
Operator zagotovi, da je vzletna pot leta pri enem nedelujočem motorju oddaljena od vseh ovir v vertikalni smeri najmanj 50 ft plus 0,01 × D in v horizontalni smeri najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D horizontalna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje. Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi horizontalna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. |
(b) |
Vzletna pot leta se mora začeti na višini 50 ft nad površino na koncu vzletne razdalje, ki jo zahteva OPS 1.565(b) ali (c), kot je ustrezno, in končati na višini 1 500 ft nad površino. |
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti s pododstavkom (a) mora operator upoštevati naslednje:
|
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) spremembe rute niso dovoljene do tiste točke vzletne poti leta, na kateri se doseže višina 50 ft nad površino. Potem se vse do višine 400 ft predpostavlja, da je letalo nagnjeno za največ 15°. Nad 400 ft se lahko načrtujejo koti nagiba nad 15°, vendar ne smejo biti večji od 25°. Ustrezno odstopanje je treba sprejeti za vpliv kota nagiba na operativne hitrosti in pot leta, vključno s povečanji razdalje zaradi povečanih operativnih hitrosti. |
(e) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) za primere, v katerih se ne zahtevajo več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so lateralno oddaljene za več kot:
|
(f) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) za primere, v katerih se zahtevajo več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so lateralno oddaljene za več kot:
|
(g) |
Operator določi postopke za ravnanje v izrednih razmerah, da izpolni zahteve iz OPS 1.570 in zagotovi varno zračno pot, ob izogibanju oviram, da omogoči, da letalo izpolni zahteve na zračni poti iz OPS 1.580 ali pristane na odhodnem letališču ali na letališču, ki se uporabi namesto vzletnega. |
OPS 1.575
Na zračni poti – Vsi motorji delujejo
(a) |
Operator zagotovi, da je letalo v pričakovanih meteoroloških pogojih za let na kateri koli točki svoje zračne poti ali na kateri koli načrtovani preusmeritvi z nje zmožno doseči hitrost vzpenjanja najmanj 300 ft na minuto, ko vsi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, na:
|
OPS 1.580
Na zračni poti – En motor ne deluje
(a) |
Operator zagotovi, da je letalo v predvidenih vremenskih pogojih za let pri okvari katerega koli motorja na kateri koli točki svoje zračne poti ali pri načrtovani preusmeritvi z nje, pri tem ko drug motor ali drugi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, zmožno let nadaljevati s potovalne višine do letališča, na katerem lahko pristane v skladu z OPS 1.595 ali OPS 1.600, kot je ustrezno, pri čemer ne bo ovir v okviru 9,3 km (5 nm) na obeh straneh izbrane rute pri vertikalnem intervalu najmanj:
|
(b) |
Pot leta mora imeti pozitiven nagib na višini 450 m (1 500 ft) nad letališčem, na katerem se predvideva pristanek po okvari motorja. |
(c) |
Za namene tega pododstavka se za razpoložljivo hitrost vzpenjanja letala vzame hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene bruto hitrosti vzpenjanja. |
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti s tem odstavkom mora operator povečati zgornje meje širine iz predhodnega pododstavka (a) na 18,5 km (10 nm), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje 95 % omejitvene stopnje. |
(e) |
Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je v skladu z zahtevo, da se mora letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek. |
OPS 1.585
Na zračni poti – Letala s tremi ali več motorji, pri čemer dva ne delujeta
(a) |
Operator zagotovi, da letalo s tremi ali več motorji na nobeni točki izbrane rute letenja pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji pri standardni temperaturi v brezvetrju ni več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso, razen če ne izpolnjuje zahtev iz pododstavkov (b) do (e) spodaj. |
(b) |
Navedena pot leta pri dveh nedelujočih motorjih mora letalu v pričakovanih meteoroloških pogojih omogočiti nadaljevanje leta v območju, ki je brez ovir v okviru 9,3 km (5 nm) na obeh straneh izbrane rute pri vertikalnem intervalu vsaj 2 000 ft, do letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
(c) |
Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela zračne poti, na katerem je letalo pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
(d) |
Predvidena masa letala na točki, kjer se predpostavlja okvara dveh motorjev, ne sme biti manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega letališča za pristanek, kamor letalo prispe vsaj 450 m (1 500 ft) neposredno nad pristajalnim območjem ter nato 15 minut leti vzporedno z zemljo. |
(e) |
Za namen tega pododstavka se za razpoložljivo hitrost spuščanja letala vzame hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene. |
(f) |
Pri dokazovanju skladnosti s tem odstavkom mora operator povečati zgornje meje širine iz predhodnega pododstavka (a) na 18,5 km (10 nm), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje 95 % omejitvene stopnje. |
(g) |
Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je v skladu z zahtevo, da se mora letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek. |
OPS 1.590
Pristanek – Namembna in nadomestna letališča
Operator zagotovi, da pristajalna masa letala, določena v skladu z OPS 1.475(a), ne presega največje pristajalne mase iz letalskega priročnika letala za nadmorsko višino in, če je upoštevana v letalskem priročniku letala, temperaturo okolja, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču.
OPS 1.595
Pristanek – Suhe vzletno-pristajalne steze
(a) |
Operator zagotovi, da pristajalna masa letala, določena v skladu z OPS 1.475(a) za predvideni čas pristanka omogoči pristanek s popolnim zaustavljanjem z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje na namembnem letališču in katerem koli nadomestnem letališču. |
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti s predhodnim pododstavkom (a) mora operator upoštevati naslednje:
|
(c) |
Da se letalo odpošlje v skladu s predhodnim pododstavkom (a), je treba predpostaviti, da
|
(d) |
Če operator za namembno letališče ne more izpolniti predpostavke iz predhodnega pododstavka (c)(2), se letalo lahko odpošlje, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča upoštevanje pododstavkov (a), (b) in (c) v celoti. |
OPS 1.600
Pristanek – Mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze
(a) |
Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali njihova kombinacija kažejo, da bo lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, operator zagotovi, da je razpoložljiva pristajalna razdalja enaka ali večja od zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu z OPS 1.595, pomnožene s faktorjem 1,15. |
(b) |
Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali njihova kombinacija kažejo, da bo lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja, določena na podlagi podatkov, sprejemljivih za organ za takšne pogoje, ne presega razpoložljive pristajalne razdalje. |
PODDEL J
MASA IN RAVNOTEŽJE
OPS 1.605
Splošno
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.605)
(a) |
Operator zagotovi, da so v kateri koli fazi operacije obremenitev, masa in masno središče letala v skladu z omejitvami iz odobrenega letalskega priročnika letala ali iz operativnega priročnika, če je bolj omejevalen. |
(b) |
Operator mora določiti maso in masno središče vsakega letala z dejanskim tehtanjem pred začetkom njegove uporabe in nato vsaka štiri leta, če se uporabljajo individualne mase letal, in vsakih devet let, če se uporabljajo mase flot. Treba je upoštevati in ustrezno dokumentirati skupne učinke predelav in popravil na maso in ravnotežje. Poleg tega je treba letala ponovno stehtati, če ni točno znan učinek predelav na maso in ravnotežje. |
(c) |
Operator mora s tehtanjem ali na podlagi standardnih mas določiti maso vseh operativnih delov in članov posadke, vključeno v suho operativno maso letala. Treba je določiti vpliv njihovega položaja na masno središče letala. |
(d) |
Operator mora ugotoviti maso prometnega tovora, vključno z balastom, z dejanskim tehtanjem ali jo določiti v skladu s standardnimi masami potnikov in prtljage iz OPS 1.620. |
(e) |
Operator mora določiti maso napolnjenega goriva na podlagi dejanske gostote, če ta ni znana, pa na podlagi gostote, ki se izračuna po postopku iz operativnega priročnika. |
OPS 1.607
Izrazje
(a) |
Suha operativna masa. Skupna masa letala, pripravljenega za določeno vrsto operacije, brez uporabnega goriva in prometnega tovora. Ta masa vključuje na primer naslednje:
|
(b) |
Največja masa letala brez goriva. Največja dovoljena masa letala brez uporabnega goriva. Maso goriva v določenih rezervoarjih je treba vključiti v maso brez goriva, če je to izrecno navedeno v omejitvah iz letalskega priročnika letala. |
(c) |
Največja konstrukcijska pristajalna masa. Največja dovoljena skupna masa letala pri pristajanju v običajnih okoliščinah. |
(d) |
Največja konstrukcijska vzletna masa. Največja dovoljena skupna masa letala na začetku vzletnega zaleta. |
(e) |
Razvrstitev potnikov.
|
(f) |
Prometni tovor. Skupna masa potnikov, prtljage in tovora, vključno z vsem neplačanim tovorom. |
OPS 1.610
Nakladanje, masa in ravnotežje
Operator v operativnem priročniku navede načela in postopke, ki se nanašajo na nakladanje ter sistem mase in ravnotežja, ki izpolnjuje zahteve iz OPS 1.605. Ta sistem mora zajemati vse vrste predvidenih operacij.
OPS 1.615
Masne vrednosti za posadko
(a) |
Pri določitvi suhe operativne mase uporabi operator naslednje masne vrednosti:
|
(b) |
Operator mora popraviti vrednost suhe operativne mase, da se upošteva vsa dodatna prtljaga. Mesto nahajanja te dodatne prtljage je treba upoštevati pri določitvi masnega središča letala. |
OPS 1.620
Masne vrednosti za potnike in prtljago
(a) |
Operator izračuna maso potnikov in prijavljene prtljage na podlagi dejansko stehtane mase posameznih oseb in dejansko stehtane mase prtljage ali na podlagi standardnih masnih vrednosti iz tabel 1 do 3 spodaj, razen če je število razpoložljivih potniških sedežev manjše od 10. V teh primerih je treba maso potnikov določiti na podlagi ustne izjave posameznih potnikov ali izjave v njihovem imenu, ki se ji prišteje vnaprej določena konstanta zaradi upoštevanja ročne prtljage in obleke. (Postopek, ki določa, kdaj izbrati dejanske in kdaj standardne mase, in postopek, ki se uporabi pri ustnih izjavah, morata biti vključena v operativni priročnik.) |
(b) |
Če se dejanska masa določi s tehtanjem, mora operator zagotoviti, da se vključijo tudi osebni predmeti in ročna prtljaga potnikov. Takšno tehtanje je treba opraviti neposredno pred vkrcanjem v neposredni bližini. |
(c) |
Če se masa potnikov določi na podlagi standardnih masnih vrednosti, je treba uporabiti standardne masne vrednosti iz tabel 1 in 2 spodaj. Standardne mase vključujejo ročno prtljago in maso vseh dojenčkov, mlajših od dveh let, ki potujejo z odraslo osebo na istem potniškem sedežu. Dojenčki, ki sedijo na svojem potniškem sedežu, se morajo za namene tega pododstavka šteti za otroke. |
(d) |
Masne vrednosti za potnike – 20 sedežev ali več
Tabela 1
|
(e) |
Masne vrednosti za potnike – 19 sedežev ali manj.
Tabela 2
|
(f) |
Masne vrednosti za prtljago
Tabela 3 20 ali več sedežev
|
(g) |
Če želi operator uporabiti standardne masne vrednosti, ki niso zajete v tabelah 1 do 3 zgoraj, mora obvestiti organ o svojih razlogih in predhodno pridobiti njegovo dovoljenje. Za pridobitev dovoljenja mora predložiti tudi podroben načrt sistematičnega tehtanja in uporabiti postopek statistične analize iz Dodatka 1 k OPS 1.620(g). Potem ko organ preveri in potrdi rezultate sistematičnega tehtanja, lahko operator začne uporabljati popravljene standardne masne vrednosti. Popravljene standardne masne vrednosti se lahko uporabljajo samo v okoliščinah, ki so enake okoliščinam, v katerih je potekalo sistematično tehtanje. Če popravljene standardne mase presegajo mase iz tabel 1 do 3, je treba uporabljati te višje vrednosti. |
(h) |
Za vsak let, ki je opredeljen kot let, na katerem se prevaža veliko potnikov, katerih mase, vključno z ročno prtljago, predvidoma presegajo standardno maso potnikov, mora operator določiti dejansko maso teh potnikov s tehtanjem ali prištetjem ustreznega povečanja mase. |
(i) |
Če se za prijavljeno prtljago uporabijo standardne masne vrednosti in če je veliko potnikov prijavilo prtljago, za katero se predvideva, da presega standardno maso prtljage, mora operator določiti dejansko maso te prtljage s tehtanjem ali prištetjem ustreznega povečanja mase. |
(j) |
Če se za določitev mase tovora uporabi nestandardni postopek, operator zagotovi, da se vodjo zrakoplova o tem obvesti in da se ta postopek navede v dokumentaciji o masi in ravnotežju. |
OPS 1.625
Dokumentacija o masi in ravnotežju
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.625)
(a) |
Operator pred vsakim letom pripravi dokumentacijo o masi in ravnotežju, v kateri je naveden tovor in njegova porazdelitev. Dokumentacija o masi in ravnotežju mora vodji zrakoplova omogočiti, da lahko določi, da sta tovor in njegova porazdelitev takšna, da omejitve letala za maso in ravnotežje niso presežene. Oseba, ki pripravi dokumentacijo o masi in ravnotežju, mora biti imenovana na listini. Oseba, ki nadzira natovarjanje letala, mora s podpisom potrditi, da sta tovor in njegova porazdelitev v skladu z dokumentacijo o masi in ravnotežju. Ta listina mora biti sprejemljiva za vodjo zrakoplova, kar potrdi s sopodpisom ali na enakovreden način. (Glej tudi OPS 1.1055(a)(12)). |
(b) |
Operator mora določiti postopke za spremembo tovora v zadnjem trenutku. |
(c) |
Po predhodni odobritvi organa lahko operator namesto postopkov iz predhodnih odstavkov (a) in (b) uporablja druge postopke. |
Dodatek 1 k OPS 1.605
Masa in ravnotežje – Splošno
(Glej OPS 1.605)
(a) |
Določitev suhe operativne mase letala
|
(b) |
Posebne standardne mase za prometni tovor. operator lahko predloži organu v odobritev poleg standardnih mas za potnike in prijavljeno prtljago tudi standardne mase za druge natovorjene predmete. |
(c) |
Natovarjanje letala
|
(d) |
Omejitve glede masnega središča.
|
Dodatek 1 k OPS 1.620(f)
Opredelitev območja za lete znotraj evropske regije
Za namene OPS 1.620(f) so leti znotraj evropske regije, razen notranjih letov, leti, ki se izvajajo znotraj območja, ki ga omejujejo loksodrome med naslednjimi točkami:
— |
N7200 |
E04500 |
— |
N4000 |
E04500 |
— |
N3500 |
E03700 |
— |
N3000 |
E03700 |
— |
N3000 |
W00600 |
— |
N2700 |
W00900 |
— |
N2700 |
W03000 |
— |
N6700 |
W03000 |
— |
N7200 |
W01000 |
— |
N7200 |
E04500 |
kot je upodobljeno v Prikazu 1 spodaj:
Prikaz 1
Evropska regija
Dodatek 1 k OPS 1.620(g)
Postopki za določitev popravljenih standardnih masnih vrednosti za potnike in prtljago
(a) |
Potniki
|
(b) |
Prijavljena prtljaga. Statistični postopek za določitev popravljenih standardnih masnih vrednosti za prtljago, ki temelji na povprečnih masah prtljage najmanjšega zahtevanega vzorca, je v bistvu enak kot za potnike in kot je naveden v pododstavku (a)(1). Za prtljago je relativna raven zaupanja (točnosti) v okviru 1 %. Treba je stehtati najmanj 2 000 kosov prijavljene prtljage. |
(c) |
Določitev popravljenih standardnih masnih vrednosti za potnike in prijavljeno prtljago
|
Dodatek 1 k OPS 1.625
Dokumentacija o masi in ravnotežju
(a) |
Dokumentacija o masi in ravnotežju
|
(b) |
Računalniško podprti sistemi Če se dokumentacija o masi in ravnotežju pripravlja po računalniško podprtih sistemih za maso in ravnotežje, mora operator preveriti celovitost izhodnih podatkov. Vzpostaviti mora sistem, da preveri, ali se spremembe njegovih vhodnih podatkov pravilno vključijo v sistem in ali sistem pravilno in neprekinjeno deluje, tako da vsaj vsakih šest mesecev preveri izhodne podatke. |
(c) |
Sistemi za maso in ravnotežje na letalu. Če želi operator na letalu uporabljati računalniško podprt sistem za maso in ravnotežje kot prvi vir odpremljanja, mu mora to odobriti organ. |
(d) |
Podatkovna zveza. Če se dokumentacija o masi in ravnotežju na letala pošilja prek podatkovne zveze, mora biti na letališču na voljo en izvod dokončne dokumentacije o masi in ravnotežju, kot jo je potrdil vodja zrakoplova. |
PODDEL K
INSTRUMENTI IN OPREMA
OPS 1.630
Splošni uvod
(a) |
Operator zagotovi, da se let ne začne, če instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v skladu s tem poddelom, niso:
|
(b) |
Minimalni standardi zmogljivosti instrumentov in opreme so predpisani v veljavnih uredbah o evropskih tehničnih standardih (ETSO), kot so našteti v veljavnih specifikacijah k uredbam o evropskih tehničnih standardih (CS-TSO), razen če operativni predpisi ali predpisi o plovnosti ne zahtevajo drugih standardov zmogljivosti. Instrumenti in oprema, ki na dan začetka izvajanja OPS izpolnjujejo druge tehnične zahteve za obliko in zmogljivost in ne specifikacij ETSO, se lahko še naprej uporabljajo ali vgrajujejo, razen če niso v tem poddelu predpisane dodatne zahteve. Za že odobrene instrumente in opremo ni treba, da izpolnjujejo revidirani ETSO ali revidirano specifikacijo, ki ni ETSO, razen če ni predpisana retroaktivna zahteva. |
(c) |
Naslednjih predmetov ni treba odobriti kot opremo:
|
(d) |
Če naj bi opremo uporabljal en član letalske posadke na svojem mestu med letom, mora biti postavljena tako, da jo lahko uporabi s svojega mesta. Če se zahteva, da en kos opreme uporablja več članov letalske posadke, mora biti postavljena tako, da je pripravljena za uporabo na katerem koli mestu, na katerem se zahteva njena uporaba. |
(e) |
Tisti instrumenti, ki jih uporablja kateri koli član letalske posadke, morajo biti razporejeni tako, da član letalske posadke lahko vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikov iz položaja in vidne črte, ki ju ponavadi zavzame pri pogledu naprej v smeri poti leta. Če se v letalu, ki ga upravlja letalska posadka z več kot enim članom, zahteva en instrument, mora biti ta postavljen tako, da je viden z vseh mest letalske posadke, ki se uporabljajo. |
OPS 1.635
Zaščitne naprave električnega kroga
Operator ne uporablja letala, na katerem se uporabljajo varovalke, če ni na voljo rezervnih varovalk za uporabo med letom, katerih število znaša vsaj 10 % števila varovalk za vsako nazivno moč motorja ali tri za vsako nazivno moč motorja, kar je več.
OPS 1.640
Operativne luči letala
Operator ne uporablja letala, če ni opremljeno:
(a) |
za lete podnevi:
|
(b) |
za lete ponoči, poleg opreme iz predhodnega odstavka (a):
|
OPS 1.645
Brisalniki vetrobranskega stekla
Operator ne uporablja letala z največjo dovoljeno vzletno maso nad 5 700 kg, če ni na vsakem pilotskem mestu opremljeno z brisalnikom vetrobranskega stekla ali enakovrednim sredstvom, ki ob padavinah ohranja čist predel vetrobranskega stekla.
OPS 1.650
Operacije po pravilih VFR podnevi – Instrumenti za letenje in navigacijo ter z njimi povezana oprema
Operator ne uporablja letala podnevi v skladu z vizualnimi pravili letenja (VFR), če ni opremljeno z instrumenti za letenje in navigacijo ter z njimi povezano opremo, in, kjer je ustrezno, pod pogoji iz naslednjih pododstavkov:
(a) |
z magnetnim kompasom; |
(b) |
točnim časomerom, ki kaže čas v urah, minutah in sekundah; |
(c) |
občutljivim tlačnim višinomerom, umerjenim v čevljih, z nastavitvijo na pomožni skali v hektopaskalih/milibarih, nastavljivim na vsak barometrični tlak, na katerega se bo med letom verjetno naravnal; |
(d) |
kazalnikom hitrosti, umerjenim v vozlih; |
(e) |
kazalnik vertikalne hitrosti; |
(f) |
kontrolnik zavoja in zdrsa, ali koordinator zanosa, ki vključuje indikator zdrsa; |
(g) |
umetnim horizontom; |
(h) |
stabiliziranim smernim kazalnikom; in |
(i) |
napravo, ki v pilotski kabini kaže temperaturo zunanjega zraka in je umerjena v stopinjah Celzija; |
(j) |
za lete, ki ne trajajo več kot 60 minut, katerih vzlet in pristanek potekata na istem letališču in ki se ne oddaljijo več kot 50 nm od tega letališča, se instrumenti iz predhodnih pododstavkov (f), (g) in (h) in pododstavkov (k)(4), (k)(5) in (k)(6) spodaj lahko nadomestijo s kontrolnikom letenja ali koordinatorjem zavoja, ki vključuje kazalnik drsenja, ali z obojim, umetnim horizontom in kazalnikom drsenja; |
(k) |
če se zahtevata dva pilota, morajo biti na mestu drugega pilota naslednji ločeni instrumenti:
|
(l) |
vsak sistem za prikaz hitrosti mora biti opremljen z ogrevano Pitotovo cevjo ali enakovrednim sredstvom za preprečevanje napak pri delovanju zaradi kondenzacije ali zaledenitve za:
|
(m) |
če se zahtevajo podvojeni instrumenti, zahteva obsega ločene prikazovalnike za vsakega pilota in ločene izbiralnike ali drugo s tem povezano opremo, če je ustrezno; |
(n) |
vsa letala morajo biti opremljena s sredstvi, ki pokažejo, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; in |
(o) |
vsa letala z omejitvami stisljivosti, ki jih zahtevani kazalniki hitrosti sicer ne prikažejo, morajo biti na vsakem pilotovem mestu opremljena s kazalnikom Machovega števila; |
(p) |
operator ne izvaja operacij po pravilih VFR podnevi, če letalo ni opremljeno s slušalkami in mikrofonom na palici ali enakovredno napravo za vsakega člana letalske posadke, ki opravlja svoje delo v pilotski kabini. |
OPS 1.652
Operacije po pravilih IFR ali leti ponoči – Instrumenti za letenje in navigacijo ter z njimi povezana oprema
Operator ne uporablja letala v skladu s pravili instrumentalnega letenja (IFR) ali ponoči, če ni opremljeno z instrumenti za letenje in navigacijo ter z njimi povezano opremo, in, kjer je ustrezno, pod pogoji iz naslednjih pododstavkov:
(a) |
z magnetnim kompasom; |
(b) |
s točnim časomerom, ki kaže čas v urah, minutah in sekundah; |
(c) |
dvema občutljivima tlačnima višinomeroma, umerjenima v čevljih, z nastavitvijo na pomožni skali v hektopaskalih/milibarih, nastavljiva na vsak barometrični tlak, na katerega se bosta med letom verjetno naravnala. Višinomera morata imeti številčne bobenčke ali enakovreden prikaz; |
(d) |
s sistemom za prikaz hitrosti z ogrevano Pitotovo cevjo ali enakovrednim sredstvom za preprečevanje napak pri delovanju zaradi kondenzacije ali zaledenitve, vključno s prikazom opozorila pri okvari Pitotovega grelca. Zahteva za prikaz opozorila pri okvari Pitotovega grelca se ne uporablja za letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev 9 ali manj ali največjo potrjeno vzletno maso 5 700 kg ali manj in individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim pred 1. aprilom 1998; |
(e) |
kazalnik vertikalne hitrosti; |
(f) |
kontrolnikom letenja; |
(g) |
umetnim horizontom; |
(h) |
stabiliziranim smernim kazalnikom; in |
(i) |
napravo, ki v pilotski kabini kaže temperaturo zunanjega zraka in je umerjena v stopinjah celzija; in |
(j) |
dvema samostojnima sistemoma statičnega tlaka, razen za propelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso 5 700 kg ali manj, za katera sta dovoljena en sistem statičnega tlaka in en nadomestni vir statičnega tlaka; |
(k) |
če se zahtevata dva pilota, morajo biti na mestu drugega pilota naslednji ločeni instrumenti:
|
(l) |
letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg ali največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 9 morajo biti opremljena z dodatnim pomožnim umetnim horizontom, ki se lahko uporabi na katerem koli pilotovem mestu, in ki:
razen za letala z največjo potrjeno vzletno maso 5 700 kg ali manj, ki so bila registrirana v državi članici že 1. aprila 1995 in so opremljena s pomožnim umetnim horizontom na levi strani instrumentne plošče; |
(m) |
pri upoštevanju predhodnega pododstavka (l) mora biti letalski posadki popolnoma jasno, kdaj se pomožni umetni horizont iz navedenega pododstavka uporablja z zasilno energijo. Če ima pomožni umetni horizont svojo preskrbo z električno energijo, mora biti ta med uporabo prikazana na instrumentu ali na instrumentni plošči; |
(n) |
držalo za letalske karte mora biti na mestu, na katerem se lahko berejo karte in ki se za nočne operacije lahko osvetli; |
(o) |
če je pomožni instrumentalni sistem za prikaz položaja certificiran v skladu s CS 25.1303(b)(4) ali enakovrednimi zahtevami, se kontrolniki letenja lahko nadomestijo s kazalniki drsenja; |
(p) |
če se zahtevajo podvojeni instrumenti, zahteva obsega ločene prikazovalnike za vsakega pilota in ločene izbiralnike ali drugo s tem povezano opremo, če je ustrezno; |
(q) |
vsa letala morajo biti opremljena s sredstvi, ki pokažejo, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; in |
(r) |
vsa letala z omejitvami stisljivosti, ki jih zahtevani kazalniki hitrosti sicer ne prikažejo, morajo biti na vsakem pilotovem mestu opremljena s kazalnikom Machovega števila; |
(s) |
operator ne izvaja operacij po pravilih IFR ali nočnih letov, če letalo ni opremljeno s slušalkami in mikrofonom na palici ali enakovredno napravo za vsakega člana letalske posadke, ki opravlja svoje delo v pilotski kabini, in gumbom za oddajanje na volanu vsakega zahtevanega pilota. |
OPS 1.655
Dodatna oprema za operacij z enim pilotom po pravilih IFR ali ponoči
Operator ne izvaja operacij z enim pilotom po pravilih IFR, če letalo ni opremljeno z avtopilotom, ki zadrži vsaj položaj in kurz letenja.
OPS 1.660
Sistem za opozarjanje na višino
(a) |
Operator ne uporablja turbopropelerskih letal z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg ali največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 9 ali turboreaktivnih letal, če niso opremljena s sistemom za opozarjanje, ki lahko:
kar pa ne velja za letala z največjo potrjeno vzletno maso 5 700 kg ali manj, največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 9 ter individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. aprilom 1972, ki so bila v državi članici registrirana že pred 1. aprilom 1995. |
OPS 1.665
Sistem opozarjanja na bližino zemlje in sistem opozarjanja na teren
(a) |
Operator ne uporablja turbinskega letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg ali največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 9, če ni opremljeno s sistemom opozarjanja na bližino zemlje, ki vključuje funkcijo opozarjanja na predvidljive nevarnosti terena (sistem opozarjanja na relief – TAWS). |
(b) |
Sistem opozarjanja na bližino terena mora letalsko posadko samodejno z zvočnimi signali, ki so lahko dopolnjeni z vidnimi, pravočasno in opazno opozoriti na potrebo po zmanjšanju vertikalne hitrosti, bližino zemlje, izgubo višine po vzletu ali neuspelem priletu, nepravilno konfiguracijo za pristanek in odmik od drsne strmine navzdol. |
(c) |
Sistem opozarjanja na teren mora z vizualnimi in zvočnimi signali ter zaslonom za opozarjanje na teren letalsko posadko pravočasno opozoriti, da prepreči kontrolirano letenje v teren, in zagotavljajoč vnaprej usmerjeno zmogljivost in mejo terena nad ovirami. |
OPS 1.668
Sistem za izogibanje trčenj v zraku
Operator ne uporablja turbinskega letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg ali največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 19, če ni opremljeno s sistemom za izogibanje trčenj v zraku, ki ustreza vsaj zmogljivostni ravni ACAS II.
OPS 1.670
Letalski vremenski radar
(a) |
Operator ne uporablja:
če ni opremljeno z letalskim vremenskim radarjem, če se takšno letalo uporablja ponoči ali v instrumentalnih meteoroloških pogojih na območjih, kjer se vzdolž zračne poti lahko pričakujejo nevihte ali druge potencialno nevarne vremenske pogoje, za katere velja, da jih letalski vremenski radar lahko zazna. |
(b) |
Pri propelerskih letalih s kabino pod tlakom z največjo potrjeno vzletno maso do 5 700 kg in največjim dovoljenim številom potniških sedežev 9 se letalski vremenski radar lahko nadomesti z drugo opremo, ki lahko zazna nevihte in druge potencialno nevarne vremenske pogoje, za katere velja, da jih letalski vremenski radar lahko zazna, kar pa mora odobriti organ. |
OPS 1.675
Oprema za operacije v pogojih zaledenitve
(a) |
Operator ne uporablja letala v predvidenih ali dejanskih pogojih zaledenitve, če ni certificirano in opremljeno za uporabo v pogojih zaledenitve. |
(b) |
Operator ne uporablja letala v predvidenih ali dejanskih pogojih zaledenitve ponoči, če ni opremljeno s sredstvi za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve. Vsaka uporabljena osvetlitev mora biti takšna, da ne povzroča bleščanja ali odsevanja, ki bi člane posadke oviralo pri opravljanju njihovih nalog. |
OPS 1.680
Oprema za zaznavanje kozmičnega sevanja
(a) |
Operator ne uporablja letala nad 15 000 m (49 000 ft), razen če:
|
OPS 1.685
Interfonski sistem za letalsko posadko
Operator ne uporablja letala, za katerega se zahteva letalska posadka z več kot enim članom, če to ni opremljeno z interfonskim sistemom za letalsko posadko, ki vključuje slušalke in mikrofone, ki ne smejo biti ročni, uporabljajo pa jih vsi člani letalske posadke.
OPS 1.690
Interfonski sistem za člane posadke
(a) |
Operator ne uporablja letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 15 000 kg ali največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 19, če ni opremljeno z interfonskim sistemom za člane posadke, kar pa ne velja za letala, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano pred 1. aprilom 1965 in so bila registrirana v državi članici že pred 1. aprilom 1995. |
(b) |
Interfonski sistem za člane posadke iz tega odstavka:
|
OPS 1.695
Sistem za obveščanje potnikov
(a) |
Operator ne uporablja letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 19, če nima vgrajenega sistema za obveščanje potnikov. |
(b) |
Sistem za obveščanje potnikov iz tega odstavka se mora:
|
OPS 1.700
Zapisovalniki zvoka v pilotski kabini – 1
(a) |
Operator ne uporablja letala, za katerega je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. aprila 1998 ali kasneje, ki:
|
(b) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora biti zmožen shraniti informacije, zabeležene vsaj v zadnjih dveh urah njegove uporabe, kar pa ne velja za letala z največjo potrjeno vzletno maso 5 700 kg ali manj, pri katerih se ta čas skrajša na 30 minut. |
(c) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora samodejno začeti beleženje, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in beleženje nadaljevati do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora poleg tega, odvisno od razpoložljivosti električne energije, začeti beleženje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred zagonom motorjev na začetku leta in ga nadaljevati do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo zaustavitvi motorjev na koncu leta. |
(d) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora imeti napravo, ki pomaga pri lociranju tega zapisovalnika v vodi. |
OPS 1.705
Zapisovalniki zvoka v pilotski kabini – 2
(a) |
Operator ne uporablja večmotornega turbinskega letala, za katerega je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. januarja 1990 ali kasneje do vključno 31. marca 1998, z največjo potrjeno vzletno maso 5 700 kg ali manj in največjim dovoljenim število potniških sedežev nad 9, če ni opremljeno z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, ki beleži:
|
(b) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora biti zmožen shraniti informacije, zabeležene vsaj v zadnjih 30 minutah njegove uporabe. |
(c) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora začeti beleženje, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljevati do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. Poleg tega mora zapisovalnik zvoka v pilotski kabini, odvisno od razpoložljivosti električne energije, začeti beleženje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred letom in ga nadaljevati do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo takoj po zaustavitvi motorjev na koncu leta. |
(d) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora imeti napravo, ki pomaga pri lociranju tega zapisovalnika v vodi. |
OPS 1.710
Zapisovalniki zvoka v pilotski kabini – 3
(a) |
Operator ne uporablja letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg, s posamičnim spričevalom o plovnosti prvič izdanim pred 1. aprilom 1998, če ni opremljeno z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, ki beleži:
|
(b) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora biti zmožen shraniti informacije, zabeležene vsaj v zadnjih 30 minutah njegovega delovanja. |
(c) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora začeti snemanje, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljevati do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
(d) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini mora imeti napravo, ki pomaga pri lociranju tega zapisovalnika v vodi. |
OPS 1.715
Zapisovalniki podatkov o letu – 1
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.715)
(a) |
Operator ne uporablja letala, za katero je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. aprila 1998 ali kasneje, ki:
če ni opremljeno z zapisovalnikom podatkov o letu, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov, in če ni na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika. |
(b) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora biti zmožen shraniti podatke, zabeležene vsaj v zadnjih 25 urah njegovega delovanja, kar pa ne velja za letala z največjo potrjeno vzletno maso 5 700 kg ali manj, za katera se ta čas lahko skrajša na 10 ur. |
(c) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora v določenih časovnih presledkih zabeležiti:
|
(d) |
Iz virov na letalu je treba pridobiti podatke, ki omogočajo točno korelacijo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
(e) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora samodejno začeti beleženje podatkov, preden se letalo lahko začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno prenehati, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
(f) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora imeti napravo, ki pomaga pri lociranju tega zapisovalnika v vodi. |
(g) |
Za letala, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano v času od 1. aprila 1998 do vključno 1. aprila 2001, organ lahko odobri, da jim ni treba izpolnjevati zahtev iz OPS 1.715(c), če:
|
OPS 1.720
Zapisovalniki podatkov o letu – 2
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.720)
(a) |
Operator ne uporablja letala, za katero je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano v času od 1. junija 1990 do vključno 31. marca 1998, z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg, če ni opremljeno z zapisovalnikom podatkov o letu, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov, in če ni na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika. |
(b) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora biti zmožen shraniti informacije, zabeležene vsaj v zadnjih 25 urah njegovega delovanja. |
(c) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora v določenih časovnih presledkih zabeležiti:
|
(d) |
Če je sprejemljivo za organ, za letala z največjo potrjeno vzletno maso 27 000 kg ali manj parametrov 14 in 15b iz tabele A iz Dodatka 1 k OPS 1.720 ni treba zabeležiti, če je izpolnjen kateri od naslednjih pogojev:
|
(e) |
Če je sprejemljivo za organ, za letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 27 000 kg ni treba zabeležiti naslednjih parametrov: parametrov 15b iz tabele A iz Dodatka 1 k OPS 1.720 in 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30 in 31 iz tabele B iz Dodatka 1, če je izpolnjen kateri od naslednjih pogojev:
|
(f) |
Posameznih parametrov, ki se lahko dobijo z izračunom iz drugih zabeleženih parametrov, ni treba beležiti, če je to sprejemljivo za organ. |
(g) |
Iz virov na letalu je treba pridobiti podatke, ki omogočajo točno korelacijo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
(h) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora začeti beleženje podatkov, preden se letalo lahko začne premikati s svojo močjo, in ga prenehati, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
(i) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora imeti napravo, ki pomaga pri lociranju tega zapisovalnika v vodi. |
OPS 1.725
Zapisovalniki podatkov o letu – 3
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.725)
(a) |
Operator ne uporablja turbinskega letala, za katero je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano pred 1. junijem 1990, z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg, če ni opremljeno z zapisovalnikom podatkov o letu, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov, in če ni na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika. |
(b) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora biti zmožen shraniti informacije, zabeležene vsaj v zadnjih 25 urah njegovega delovanja. |
(c) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora v določenih časovnih presledkih beležiti:
|
(d) |
Posameznih parametrov, ki se lahko dobijo z izračunom iz drugih zabeleženih parametrov, ni treba beležiti, če je to sprejemljivo za organ. |
(e) |
Iz virov na letalu je treba pridobiti podatke, ki omogočajo točno korelacijo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
(f) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora začeti beleženje podatkov, preden se letalo lahko začne premikati s svojo močjo, in ga prenehati, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
(g) |
Zapisovalnik podatkov o letu mora imeti napravo, ki pomaga pri lociranju tega zapisovalnika v vodi. |
OPS 1.727
Kombinirani zapisovalnik
(a) |
Zahteve za zapisovalnik zvoka v pilotski kabini in zapisovalnik podatkov o letu se lahko izpolnijo z:
|
(b) |
Kombinirani zapisovalnik je zapisovalnik podatkov o letu, ki beleži:
|
OPS 1.730
Sedeži, sedežni varnostni pasovi in jermenje ter otroške zadrževalne naprave
(a) |
Operator ne uporablja letala, če ni opremljeno:
|
(b) |
Vsi varnostni pasovi z ramenskim jermenom morajo imeti enotočkovno odpenjanje. |
(c) |
Varnostni pasovi z diagonalnim ramenskim pasom za letala z največjo potrjeno vzletno maso največ 5 700 kg ali varnostni pas za letala z največjo potrjeno vzletno maso največ 2 730 kg se lahko dovolijo namesto varnostnih pasov z ramenskim jermenom, če ni za to praktičnih razlogov. |
OPS 1.731
Znaka pripnite varnostne pasove in prepovedano kajenje
Operator ne uporablja letala, na katerem vsi potniški sedeži niso vidni iz pilotske kabine, če ni opremljeno z znakom za prikaz vsem potnikom in kabinskemu osebju, kdaj morajo biti pasovi sedežev pripeti in kdaj kajenje ni dovoljeno.
OPS 1.735
Notranja vrata in zavese
Operator ne uporablja letala, če nima vgrajene naslednje opreme:
(a) |
na letalu z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 19, vrat med prostorom za potnike in pilotsko kabino z oznako „samo za posadko“ in mehanizmom za zaklepanje, ki potnikom preprečuje njihovo odpiranje brez dovoljenja člana letalske posadke; |
(b) |
mehanizma za odpiranje posameznih vrat, ki ločuje prostor za potnike od drugih prostorov, kjer so zasilni izhodi. Mehanizem za odpiranje mora biti zlahka dostopen; |
(c) |
če je treba iti na poti s katerega koli potniškega sedeža do katerega koli izhoda v sili skozi vrata ali zaveso, ki ločujeta potniško kabino od drugih prostorov, morajo imeti vrata ali zavesa mehanizem, ki jih zadrži v odprtem položaju; |
(d) |
oznak na vseh notranjih vratih ali v bližini zaves, skozi katera se pride do zasilnih izhodov za potnike, ki označuje, da morajo biti med vzletom in pristankom varno odprta; in |
(e) |
sredstva za vsakega člana posadke, s katerim odpre katera koli vrata, ki so ponavadi dostopna potnikom in ki jih potniki lahko zaklenejo. |
OPS 1.745
Kompleti za prvo pomoč
(a) |
Operator ne uporablja letala, če ni opremljeno s kompleti za prvo pomoč, ki so takoj dostopni za uporabo, v skladu z naslednjo preglednico:
|
(b) |
Operator zagotovi, da se kompleti za prvo pomoč:
|
OPS 1.755
Komplet za nujno medicinsko pomoč
(a) |
Operator ne uporablja letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 30, če ni opremljeno s kompletom za nujno medicinsko pomoč, če je katera koli točka na njegovi zračni poti več kot 60 minut letenja (pri običajni potovalni hitrosti) oddaljena od letališča, na katerem se lahko pričakuje, da bo na voljo strokovna medicinska pomoč. |
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da dajejo zdravila samo usposobljeni zdravniki, medicinske sestre ali podobno usposobljeno osebje. |
(c) |
Pogoji za prevoz
|
OPS 1.760
Kisik za prvo pomoč
(a) |
Operator ne uporablja letala s kabino pod tlakom na višinah nad 25 000 ft, kadar se zahteva prisotnost člana kabinskega osebja, če ni opremljeno z zalogo nerazredčenega kisika za potnike, ki bi po znižanju tlaka v potniški kabini iz fizioloških razlogov lahko zahtevali kisik. Količina kisika se izračuna na podlagi povprečnega pretoka vsaj treh litrov pri standardni temperaturi, tlaku in vlagi (pogoji STPD)/minuto/osebo in mora zadostovati za preostali del leta po znižanju tlaka v kabini, ko je višina kabine nad 8 000 ft, vendar ne več kot 15 000 ft, vsaj za 2 odstotka potnikov na letalu, nikakor pa ne za manj kot eno osebo. Na voljo mora biti zadostno število razdelilnih enot, nikakor jih ne sme biti manj kot dve, z mehanizmom, ki kabinskemu osebju omogoči uporabo zaloge. Razdelilne enote so lahko prenosne. |
(b) |
Količina kisika za prvo pomoč, ki se zahteva za določeno operacijo, se določi na podlagi tlačnih višin kabine in trajanja leta, v skladu z operativnimi postopki, določenimi za posamezen let in zračno pot. |
(c) |
Razpoložljiva kisikova oprema mora ustvariti masni pretok do vsakega uporabnika, ki znaša vsaj štiri litre na minuto pri pogojih STPD. Lahko ima napravo za zmanjšanje pretoka, vendar ne na manj kot dva litra na minuto pri pogojih STPD, na kateri koli višini. |
OPS 1.770
Dodatni kisik – letala s kabino pod tlakom
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.770)
(a) |
Splošno
|
(b) |
Zahteve za kisikovo opremo in oskrbo s kisikom
|
OPS 1.775
Dodatni kisik – Letala, kjer kabina ni pod tlakom
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.775)
(a) |
Splošno
|
(b) |
Zahteve za oskrbo s kisikom
|
OPS 1.780
Zaščitna oprema za dihanje za posadko
(a) |
Operator ne uporablja letala s kabino pod tlakom niti letala, kjer kabina ni pod tlakom, z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg ali z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 19, če:
|
(b) |
Oprema PBE, namenjena za uporabo letalske posadke, mora biti na priročnem mestu v pilotski kabini in zlahka dosegljiva za takojšno uporabo zahtevanih članov letalske posadke na njihovih dodeljenih delovnih mestih. |
(c) |
Oprema PBE, predvidena za uporabo kabinskega osebja, mora biti vgrajena v bližini posameznih delovnih mest za zahtevane člane kabinskega osebja. |
(d) |
Poleg tega je treba zlahka dosegljivo prenosno opremo PBE zagotoviti in postaviti na mesta, kjer so ročni gasilski aparati, zahtevani v OPS 1.790(c) in (d), ali v njihovo neposredno bližino, razen če je gasilski aparat postavljen v prostoru za tovor, ko je treba opremo PBE postaviti zunaj njega, vendar v neposredni bližini vhoda v ta prostor. |
(e) |
Uporaba opreme PBE ne sme preprečevati komunikacije, kadar se zahteva v skladu z OPS 1.685, OPS 1.690, OPS 1.810 in OPS 1.850. |
OPS 1.790
Ročni gasilni aparati
Operator ne uporablja letala, če na njem ni ročnih gasilnih aparatov za uporabo v prostorih za posadko, potnike in, kjer je ustrezno, tovor in v kuhinjah v skladu z naslednjim:
(a) |
vrsta in kakovost sredstva za gašenje mora ustrezati vrsti požarov, ki se lahko pripetijo v prostoru, kjer se predvideva uporaba določenega gasilnega aparata, v prostorih za osebje pa mora čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov; |
(b) |
najmanj en ročni gasilni aparat, ki kot sredstvo za gašenje vsebuje halon 1211 (bromoklorodifluoro-metan; CBrCIF2) ali enakovredno sredstvo mora biti na priročnem mestu v pilotski kabini, namenjen za uporabo letalske posadke; |
(c) |
najmanj en ročni gasilni aparat mora biti v vsaki kuhinji, ki ni na glavnem krovu za potnike, ali iz nje zlahka dosegljiv; |
(d) |
najmanj en zlahka dosegljiv ročni gasilni aparat mora biti na voljo za uporabo v vsakem prostoru za tovor ali prtljago razreda A ali B in v vsakem prostoru za tovor razreda E, ki je med letom dostopen članom posadke; in |
(e) |
najmanj naslednje število ročnih gasilnih aparatov mora biti na priročnem mestu v prostoru oziroma prostorih za potnike:
Če se zahtevata dva ali več gasilnih aparatov, morajo biti ti enakomerno porazdeljeni v prostoru za potnike; |
(f) |
najmanj eden od zahtevanih gasilnih aparatov v prostoru za potnike na letalu z največjim dovoljenim številom potniških sedežev najmanj 31 in največ 60 in najmanj dva gasilna aparata v prostoru za potnike na letalu z največjim dovoljenim številom potniških sedežev 61 ali več morajo kot sredstvo za gašenje vsebovati halon 1211 (bromoklorodi-fluorometan CBrCIF2) ali enakovredno sredstvo. |
OPS 1.795
Sekire in lomilke
(a) |
Operator ne uporablja letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg ali največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 9, če ni opremljeno z najmanj eno sekiro ali lomilko, nameščeno v pilotski kabini. Če znaša največje dovoljeno število potniških sedežev več kot 200, mora imeti letalo dodatno sekiro ali lomilko, nameščeno v kuhinji, ki je najbolj zadaj v letalu, ali v njeni bližini. |
(b) |
Potniki ne smejo videti sekir in lomilk, nameščenih v potniški kabini. |
OPS 1.800
Označitev točk prodora
Če ima letalo predele trupa, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v letalo v sili, operator zagotovi, da se ti predeli označijo v skladu s spodaj navedenimi zahtevami: Oznake morajo biti rdeče ali rumene, po potrebi obrobljene z belo, da se ločijo od ozadja. Če so kotne oznake več kot dva metra narazen, se vnesejo vmesne črte z dimenzijami 9 cm × 3 cm, tako da sosednje oznake niso več kot dva metra narazen.
OPS 1.805
Sredstva za evakuacijo v sili
(a) |
Operator ne uporablja letala z višinami praga pri evakuaciji potnikov:
|
(b) |
Takšne opreme in naprav ni treba zagotoviti pri izhodih nad krili, če je označeno mesto na letalski konstrukciji, kjer se konča pot reševanja, manj kot 1,83 metra (6 čevljev) od tal, ko je letalo na tleh, podvozje izvlečeno, zakrilca pa v položaju za vzlet ali pristanek; izbere se položaj zakrilc, ki je višje nad tlemi. |
(c) |
Na letalih, ki morajo imeti za letalsko posadko poseben izhod v sili in:
|
OPS 1.810
Megafoni
(a) |
Operator ne uporablja letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 60, na katerem je eden ali več potnikov, če ni opremljeno s prenosnimi baterijskimi megafoni, ki so med evakuacijo v sili članom posadke zlahka dosegljivi za uporabo, v skladu z naslednjo tabelo:
|
OPS 1.815
Razsvetljava v sili
(a) |
Operator ne uporablja potniškega letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 9, če nima sistema razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije, ki omogoča evakuacijo letala. Sistem razsvetljave v sili mora vključevati:
|
(b) |
Operator ne uporablja ponoči potniškega letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev 9 ali manj, če nima vira splošne osvetlitve potniške kabine, ki pomaga pri evakuaciji iz letala. Sistem lahko uporablja kupolaste luči ali druge vire osvetlitve, s katerimi je letalo že opremljeno in ki delujejo tudi po izključitvi akumulatorja letala. |
OPS 1.820
Samodejni oddajnik signala na kraju nesreče
(a) |
Operator ne uporablja letala, za katero je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. januarja 2002 ali kasneje, če ni opremljeno s samodejnim oddajnikom signala na kraju nesreče (ELT), ki oddaja na 121,5 MHz in 406 MHz. |
(b) |
Operator ne uporablja letala, za katero je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano pred 1. januarjem 2002, če ni opremljeno s katerim koli tipom ELT, ki oddaja na 121,5 MHz in 406 MHz. |
(c) |
Operator zagotovi, da so vse ELT, ki oddajajo na 406 MHz, kodirani v skladu z ICAO Prilogo 10 in prijavljeni pri nacionalni agenciji, pristojni za sprožitev iskanja in reševanja ali drugi pooblaščeni agenciji. |
OPS 1.825
Rešilni jopiči
(a) |
Kopenska letala. Operator ne uporablja kopenskega letala:
če ni opremljeno z rešilnimi jopiči z lučmi za lociranje preživelih za vse osebe na njem. Vsi rešilni jopiči morajo biti zloženi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča. Rešilni jopiči za dojenčke se lahko nadomestijo z drugimi odobrenimi napihljivimi napravami, opremljenimi z lučjo za lociranje preživelih. |
(b) |
Vodna in amfibijska letala. Operator ne uporablja vodnega ali amfibijskega letala na vodi, če ni opremljeno z rešilnimi jopiči z lučmi za lociranje preživelih za vse osebe na njem. Vsi rešilni jopiči morajo biti zloženi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča. Rešilni jopiči za dojenčke se lahko nadomestijo z drugimi odobrenimi napihljivimi napravami, opremljenimi z lučjo za lociranje preživelih. |
OPS 1.830
Rešilni čolni in naprave ELT, ki opozarjajo na preživele, za podaljšane lete nad vodo
(a) |
Pri letih nad vodo operator ne uporablja letala v takšni razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega:
če nima na krovu opreme iz pododstavkov (b) in (c) spodaj. |
(b) |
Zadostno število rešilnih čolnov, ki lahko sprejmejo vse osebe na letalu. Če niso zagotovljeni dodatni čolni z dovolj veliko zmogljivostjo, mora število plovcev in količina sedežev, ki je večje od nominalne zmogljivosti čolnov, omogočati namestitev vsem potnikom na letalu v primeru izgube enega od čolnov z največjo nominalno zmogljivostjo. Rešilni čolni morajo biti opremljeni z:
|
(c) |
vsaj dva oddajnika signala na mestu nesreče (ELT (S)) za preživele, ki lahko oddajata na frekvencah za nevarnost, predpisanih z ICAO Prilogo 10, zvezek V, poglavje 2. |
OPS 1.835
Oprema za preživetje
Operator ne uporablja letala nad območji, kjer bi bilo iskanje in reševanje posebej zahtevno, če ni opremljeno z naslednjim:
(a) |
s signalno opremo za oddajanje pirotehničnih signalov v sili iz ICAO, Priloga 2; |
(b) |
vsaj z enim oddajnikom signala na kraju nesreče (ELT (S)) za preživele, ki oddaja na frekvencah za klic v sili iz ICAO, Priloga 10, zvezek V, poglavje 2; in |
(c) |
dodatno opremo za preživetje za predvideno zračno pot, ob upoštevanju števila oseb na letalu, razen da na letalu ni treba imeti opreme iz pododstavka (c), če letalo:
|
OPS 1.840
Vodna in amfibijska letala – Razna oprema
(a) |
Operator ne uporablja na vodi vodnega ali amfibijskega letala, če ni opremljeno s:
|
Dodatek 1 k OPS 1.715
Zapisovalniki podatkov o letu – 1 – Seznam parametrov, ki jih je treba beležiti
Tabela A1 – Letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg
Opomba: Številka v levem stolpcu pomeni serijsko številko iz dokumenta EUROCAE ED55
Št. |
Parameter |
1. |
ČAS |
2. |
TLAČNA VIŠINA |
3. |
INDICIRANA HITROST |
4. |
SMER LETA (HEADING) |
5. |
NORMALNI POSPEŠEK |
6. |
POLOŽAJ GLEDE NA PREČNO OS (PITCH ATTITUDE) |
7. |
POLOŽAJ GLEDE NA VZDOLŽNO OS (ROLL ATTITUDE) |
8. |
ROČNA NASTAVITEV RADIJSKE FREKVENCE |
9. |
POGONSKA MOČ/POTISK ZA VSAK MOTOR IN POLOŽAJ ROČICE ZA NASTAVITEV MOČI/POTISKA, ČE JE PRIMERNO |
10. |
POLOŽAJ ZAKRILC ALI NASTAVITEV V PILOTSKI KABINI |
11. |
POLOŽAJ PREDKRILC ALI NASTAVITEV V PILOTSKI KABINI |
12. |
STATUS POVRATNEGA POTISKA |
13. |
POLOŽAJ AERODINAMIČNE ZAVORE IN/ALI NASTAVITEV |
14. |
ABSOLUTNA ALI ZUNANJA TEMPERATURA OZRAČJA |
15. |
AVTOPILOT, AVTOMATSKA NASTAVITEV MOČI IN AFCS NAČIN IN STATUS DELOVANJA |
16. |
VZDOLŽNI POSPEŠEK |
17. |
BOČNI POSPEŠEK |
Tabela A2 – Letala z največjo potrjeno vzletno maso 5 700 kg ali manj
Opomba: Številka v levem stolpcu pomeni serijsko številko iz dokumenta EUROCAE ED55
Št. |
Parameter |
1. |
ČAS |
2. |
TLAČNA VIŠINA |
3. |
INDICIRANA HITROST |
4. |
SMER LETA (HEADING) |
5. |
NORMALNI POSPEŠEK |
6. |
POLOŽAJ GLEDE NA PREČNO OS (PITCH ATTITUDE) |
7. |
POLOŽAJ GLEDE NA VZDOLŽNO OS (ROLL ATTITUDE) |
8. |
ROČNA NASTAVITEV RADIJSKE FREKVENCE |
9. |
POGONSKA MOČ/POTISK ZA VSAK MOTOR IN POLOŽAJ ROČICE ZA NASTAVITEV MOČI/POTISKA, ČE JE PRIMERNO |
10. |
POLOŽAJ ZAKRILC ALI NASTAVITEV V PILOTSKI KABINI |
11. |
POLOŽAJ PREDKRILC ALI NASTAVITEV V PILOTSKI KABINI |
12. |
STATUS POVRATNEGA POTISKA |
13. |
POLOŽAJ AERODINAMIČNE ZAVORE IN/ALI NASTAVITEV |
14. |
ABSOLUTNA ALI ZUNANJA TEMPERATURA OZRAČJA |
15. |
AVTOPILOT/AVTOMATSKA NASTAVITEV MOČI (STATUS DELOVANJA) |
16. |
VPADNI KOT (ČE JE NA VOLJO PRIMEREN SENZOR) |
17. |
VZDOLŽNI POSPEŠEK |
Tabela B – Dodatni parametri za letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 27 000 kg
Opomba: Številka v levem stolpcu pomeni serijsko številko iz dokumenta EUROCAE ED55
Št. |
Parameter |
18. |
OSNOVNO KRMARJENJE LETALA – POLOŽAJ KRMILNE POVRŠINE IN/ALI PILOTOV INPUT (PREČNA, VZDOLŽNA IN NAVPIČNA OS) |
19. |
POLOŽAJ VIŠINSKEGA TRIMERJA |
20. |
RADIJSKA VIŠINA |
21. |
VERTIKALNO ODSTOPANJE OD SNOPA (ILS DRSNA POT ALI MLS VIŠINA) |
22. |
HORIZONTALNO ODSTOPANJE OD SNOPA (ILS VODENJE PO SMERI ALI MLS AZIMUT) |
23. |
PRELET OZNAČEVALNIKA |
24. |
OPOZORILA |
25. |
PRIDRŽANO (PRIPOROČENA JE IZBIRA FREKVENCE NAVIGACIJSKEGA SPREJEMNIKA) |
26. |
PRIDRŽANO (PRIPOROČENA JE DME RAZDALJA) |
27. |
STATUS MIKROSTIKALA NA PODVOZJU ALI STATUS ZEMLJA/ZRAK |
28. |
SISTEM OPOZARJANJA NA BLIŽINO TAL |
29. |
VPADNI KOT |
30. |
OPOZARJANJE NA ZNIŽAN TLAK (MOČ HIDRAVLIČNEGA IN PNEVMATSKEGA SISTEMA) |
31. |
HITROST GLEDE NA ZEMLJO |
32. |
PODVOZJE ALI POLOŽAJ SELEKTORJA PODVOZJA |
Tabela C – Letala, opremljena s sistemi elektronskih prikazovalnikov
Opomba: Številka v srednjem stolpcu pomeni serijsko številko iz dokumenta EUROCAE ED55, Tabela A1.5
Št. |
Št. |
Parameter |
33. |
6 |
IZBRANA BAROMETRSKA NASTAVITEV (ZA POSAMEZNO PILOTSKO MESTO) |
34. |
7 |
IZBRANA VIŠINA |
35. |
8 |
IZBRANA HITROST |
36. |
9 |
IZBRANO MACHOVO ŠTEVILO |
37. |
10 |
IZBRANA VERTIKALNA HITROST |
38. |
11 |
IZBRANA SMER LETA (HEADING) |
39. |
12 |
IZBRANA POT LETA (FLIGHT PATH) |
40. |
13 |
IZBRANA VIŠINA ODLOČITVE |
41. |
14 |
EFIS OBLIKA PRIKAZOVANJA |
42. |
15 |
MULTI-FUNKCIJSKI (MOTOR/OPOZARJANJE) OBLIKA PRIKAZOVANJA |
Dodatek 1 k OPS 1.720
Zapisovalniki podatkov o letu – 2 – Seznam parametrov, ki jih je treba beležiti
Tabela A – Letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg
Št. |
Parameter |
1. |
ČAS |
2. |
TLAČNA VIŠINA |
3. |
INDICIRANA HITROST |
4. |
SMER LETA (HEADING) |
5. |
NORMALNI POSPEŠEK |
6. |
POLOŽAJ GLEDE NA PREČNO OS (PITCH ATTITUDE) |
7. |
POLOŽAJ GLEDE NA VZDOLŽNO OS (ROLL ATTITUDE) |
8. |
ROČNA NASTAVITEV RADIJSKE FREKVENCE, RAZEN ČE JE NA VOLJO ALTERNATIVNI NAČIN ISTOČASNEGA FDR IN CVR ZAPISOVANJA |
9. |
MOČ ZA VSAK MOTOR |
10. |
POLOŽAJ ZAKRILC ALI NASTAVITEV V PILOTSKI KABINI |
11. |
POLOŽAJ PREDKRILC ALI NASTAVITEV V PILOTSKI KABINI |
12. |
STATUS POVRATNEGA POTISKA (SAMO ZA TURBOREAKTIVNA LETALA) |
13. |
POLOŽAJ AERODINAMIČNE ZAVORE IN/ALI NASTAVITEV |
14. |
ABSOLUTNA ALI ZUNANJA TEMPERATURA OZRAČJA |
15a |
AVTOPILOT – STATUS UPORABE |
15b |
NAČIN DELOVANJA AVTOPILOTA, AVTOMATSKE NASTAVITVE MOČI IN AFCS NAČIN IN STATUS DELOVANJA |
Tabela B – Dodatni parametri za letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 27 000 kg
Št. |
Parameter |
16. |
VZDOLŽNI POSPEŠEK |
17. |
BOČNI POSPEŠEK |
18. |
OSNOVNO KRMARJENJE LETALA – POLOŽAJ KRMILNE POVRŠINE IN/ALI PILOTOV INPUT (PREČNA, VZDOLŽNA IN NAVPIČNA OS) |
19. |
POLOŽAJ VIŠINSKEGA TRIMERJA |
20. |
RADIJSKA VIŠINA |
21. |
ODSTOPANJE OD DRSNE POTI |
22. |
ODSTOPANJE OD VODENJA PO SMERI |
23. |
PRELET OZNAČEVALNIKA |
24. |
GLAVNA OPOZORILA |
25. |
NAV 1 IN NAV 2 IZBIRA FREKVENCE |
26. |
DME 1 IN DME 2 RAZDALJA |
27. |
STATUS MIKROSTIKALA NA PODVOZJU |
28. |
SISTEM OPOZARJANJA NA BLIŽINO TAL |
29. |
VPADNI KOT |
30. |
POSAMEZNI HIDRAVLIČNI SISTEM (ZNIŽANJE TLAKA) |
31. |
NAVIGACIJSKI PODATKI |
32. |
PODVOZJE ALI POLOŽAJ SELEKTORJA PODVOZJA |
Dodatek 1 k OPS 1.725
Zapisovalniki podatkov o letu – 3 – Seznam parametrov, ki jih je treba beležiti
Tabela A – Letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 5 700 kg
Št. |
Parameter |
1. |
ČAS |
2. |
TLAČNA VIŠINA |
3. |
INDICIRANA HITROST |
4. |
SMER LETA (HEADING) |
5. |
NORMALNI POSPEŠEK |
Tabela B – Dodatni parametri za letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 27 000 kg
Št. |
Parameter |
6. |
POLOŽAJ GLEDE NA PREČNO OS (PITCH ATTITUDE) |
7. |
POLOŽAJ GLEDE NA VZDOLŽNO OS (ROLL ATTITUDE) |
8. |
ROČNA NASTAVITEV RADIJSKE FREKVENCE, RAZEN ČE JE NA VOLJO ALTERNATIVNI NAČIN ISTOČASNEGA FDR IN CVR ZAPISOVANJA |
9. |
MOČ ZA VSAK MOTOR |
10. |
POLOŽAJ ZAKRILC ALI NASTAVITEV V PILOTSKI KABINI |
11. |
POLOŽAJ PREDKRILC ALI NASTAVITEV V PILOTSKI KABINI |
12. |
STATUS POVRATNEGA POTISKA (SAMO ZA TURBOREAKTIVNA LETALA) |
13. |
POLOŽAJ AERODINAMIČNE ZAVORE IN/ALI NASTAVITEV |
14. |
ABSOLUTNA ALI ZUNANJA TEMPERATURA OZRAČJA |
15a |
AVTOPILOT – STATUS UPORABE |
15b |
NAČIN DELOVANJA AVTOPILOTA, AVTOMATSKE NASTAVITVE MOČI IN AFCS NAČIN IN STATUS DELOVANJA |
16. |
VZDOLŽNI POSPEŠEK |
17. |
BOČNI POSPEŠEK |
18. |
OSNOVNO KRMARJENJE LETALA – POLOŽAJ KRMILNE POVRŠINE IN/ALI PILOTOV INPUT (PREČNA, VZDOLŽNA IN NAVPIČNA OS) |
19. |
POLOŽAJ VIŠINSKEGA TRIMERJA |
20. |
RADIJSKA VIŠINA |
21. |
ODSTOPANJE OD DRSNE POTI |
22. |
ODSTOPANJE OD VODENJA PO SMERI |
23. |
PRELET OZNAČEVALNIKA |
24. |
GLAVNA OPOZORILA |
25. |
NAV 1 IN NAV 2 IZBIRA FREKVENCE |
26. |
DME 1 IN DME 2 RAZDALJA |
27. |
STATUS MIKROSTIKALA NA PODVOZJU |
28. |
SISTEM OPOZARJANJA NA BLIŽINO TAL |
29. |
VPADNI KOT |
30. |
POSAMEZNI HIDRAVLIČNI SISTEM (ZNIŽANJE TLAKA) |
31. |
NAVIGACIJSKI PODATKI (ZEMLJEPISNA ŠIRINA IN DOLŽINA, HITROST GLEDE NA ZEMLJO IN KOT ZANOSA) |
32. |
PODVOZJE ALI POLOŽAJ SELEKTORJA PODVOZJA |
Dodatek 1 k OPS 1.770
Kisik – Minimalne zahteve za dodatni kisik v letalih pod tlakom med spuščanjem v sili in po njem
Tabela 1
(a) |
(b) |
|||||
Oskrba za: |
Trajanje leta in tlačna višina kabine |
|||||
1. |
Vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu |
Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 13 000 ft, in ves čas leta, ko tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 13 000 ft po prvih 30 minutah na teh višinah, v nobenem primeru pa ne manj kot:
|
||||
2. |
Vse zahtevane člane kabinskega osebja |
Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 13 000 ft, vendar ne manj kot 30 minut (opomba 2), ter ves čas leta, ko tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 13 000 ft po prvih 30 minutah na teh višinah. |
||||
3. |
100 % potnikov (opomba 5) |
Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina presega 15 000 ft, vendar v nobenem primeru manj kot 10 minut (opomba 4). |
||||
4. |
30 % potnikov (opomba 5) |
Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 14 000 ft, ne presega pa 15 000 ft. |
||||
5. |
10 % potnikov (opomba 5) |
Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 14 000 ft po prvih 30 minutah na teh višinah. |
||||
Opomba 1: Zagotovljena zaloga mora upoštevati tlačno višino v kabini in profil spuščanja zadevnih zračnih poti. Opomba 2: Zahtevana minimalna zaloga ustreza količini kisika, ki se potrebuje za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 10 000 ft v desetih minutah, čemur sledi 20 minut letenja na višini 10 000 ft. Opomba 3: Zahtevana minimalna zaloga ustreza količini kisika, ki se potrebuje za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 10 000 ft v desetih minutah, čemur sledi 110 minut letenja na 10 000 ft. Pri določitvi zahtevane zaloge se lahko upošteva kisik iz OPS 1.780(a)(1). Opomba 4: Zahtevana minimalna zaloga ustreza količini kisika, ki se potrebuje za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 15 000 ft v desetih minutah. Opomba 5: V tej tabeli pomeni izraz „potniki“ potnike, ki so dejansko na letalu, vključno z dojenčki. |
Dodatek 1 k OPS 1.775
Dodatni kisik za letala, kjer kabina ni pod tlakom
Tabela 1
(a) |
(b) |
|
Oskrba za: |
Trajanje leta in tlačna višina kabine |
|
1. |
Vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu |
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 10 000 ft. |
2. |
Vse zahtevane člane kabinskega osebja |
Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 13 000 ft in za vsako obdobje, daljše od 30 minut, kadar tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 13 000 ft. |
3. |
100 % potnikov (glej opombo) |
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft. |
4. |
10 % potnikov (glej opombo) |
Ves čas trajanja leta po 30 minutah na tlačnih višinah, ki presegajo 10 000 ft, ne presegajo pa 13 000 ft. |
Opomba: V tej tabeli pomeni izraz „potniki“ potnike, ki so dejansko na letalu, vključno z dojenčki, mlajšimi od dveh let. |
PODDEL L
KOMUNIKACIJSKA IN NAVIGACIJSKA OPREMA
OPS 1.845
Splošni uvod
(a) |
Operator zagotovi, da se let ne začne, če komunikacijska in navigacijska oprema iz tega pododstavka:
|
(b) |
Minimalni standardi zmogljivosti komunikacijske in navigacijske opreme so predpisani v veljavnih uredbah o evropskih tehničnih standardih (ETSO), kot so našteti v veljavnih specifikacijah za uredbe o evropskih tehničnih standardih (CS-TSO), razen če operativni predpisi ali predpisi o plovnosti ne zahtevajo drugih standardov zmogljivosti. Komunikacijska in navigacijska oprema, ki je bila na dan začetka izvajanja OPS v skladu z drugimi specifikacijami za obliko in zmogljivost in ne s specifikacijami ETSO, se lahko še naprej uporablja ali vgrajuje, razen če niso v tem poddelu predpisane dodatne zahteve. Za komunikacijsko in navigacijsko opremo, ki je bila že odobrena, se ne zahteva, da je v skladu z revidiranim ETSO ali revidirano specifikacijo, ki ni ETSO, razen če ni zanjo predpisana retroaktivna zahteva. |
OPS 1.850
Radijska oprema
(a) |
Operator ne uporablja letala, če ni opremljeno z radijsko opremo, ki ustreza vrsti izvajane operacije. |
(b) |
Če se v skladu s tem poddelom zahtevata dva samostojna radijska sistema (ločeni in kompletni), mora vsak imeti svojo antensko postavitev, razen pri uporabi trdno podprtih brezžičnih anten ali drugih enakovredno zanesljivih antenskih postavitev, ko se zahteva samo ena antena. |
(c) |
Radiokomunikacijska oprema, ki se zahteva za upoštevanje predhodnega pododstavka (a), mora zagotavljati tudi komunikacije na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
OPS 1.855
Plošča za izbiro zvoka
Operator ne uporablja letala po pravilih IFR, če ni opremljeno s ploščo za izbiro zvoka, dostopno vsem zahtevanim članom letalske posadke.
OPS 1.860
Radijska oprema za operacije po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov
Operator ne uporablja letala po pravilih VFR na zračnih poteh, na katerih lahko navigacija poteka ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, če ni opremljeno z radio komunikacijsko opremo, ki je v običajnih operativnih pogojih potrebna za izvajanje naslednjega:
(a) |
sporazumevanje z ustreznimi zemeljskimi postajami; |
(b) |
sporazumevanje z ustreznimi objekti kontrole zračnega prometa s katere koli točke nadzorovanega zračnega prostora, v katerem se predvidevajo leti; in |
(c) |
prejem meteoroloških informacij. |
OPS 1.865
Komunikacijska in navigacijska oprema za operacije po pravilih IFR ali po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih se navigacija ne more izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov
(a) |
Operator ne uporablja letala po pravilih IFR ali VFR na zračnih poteh, na katerih se navigacija ne more izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, če letalo ni opremljeno z radiokomunikacijsko opremo in radarskim odzivnikom SSR ter navigacijsko opremo v skladu z zahtevami služb zračnega prometa z območja oziroma območij operacij. |
(b) |
Radijska oprema. Operator zagotovi, da radijska oprema obsega najmanj:
|
(c) |
Navigacijska oprema. Operator zagotovi, da navigacijska oprema:
|
(d) |
Operator lahko uporablja letalo, ki ni opremljeno z opremo ADF ali navigacijsko opremo iz pododstavkov (c)(1)(vi) in/ali (c)(1)(vii) zgoraj, če je opremljeno z nadomestno opremo, ki jo za predvideno zračno pot leta odobri organ. Zanesljivost in natančnost nadomestne opreme morata omogočati varno navigacijo na izbrani zračni poti. |
(e) |
Operator zagotovi, da so komunikacijska oprema VHF, lokalizator ILS in sprejemniki VOR vgrajeni v letalu za uporabo po pravilih IFR in da je bilo zanje potrjeno, da izpolnjujejo zmogljivostne standarde za neobčutljivost na FM. |
OPS 1.866
Radarski odzivnik
(a) |
Operator ne uporablja letala, če ni opremljeno z:
|
OPS 1.870
Dodatna navigacijska oprema za operacije v zračnem prostoru MNPS
(a) |
Operator ne uporablja letala v zračnem prostoru MNPS, če ni opremljeno z navigacijsko opremo, ki izpolnjuje minimalne tehnične zahteve za navigacijsko zmogljivost, predpisane v ICAO Dok 7030 v obliki območnih dodatnih postopkov. |
(b) |
Navigacijska oprema, ki se zahteva v skladu s tem odstavkom, mora biti vidna in uporabna za vsakega pilota, ki sedi na svojem delovnem mestu. |
(c) |
Za neomejene operacije v zračnem prostoru MNPS mora biti letalo opremljeno z dvema samostojnima navigacijskima sistemoma velikega dosega (LRNS). |
(d) |
Za operacije v zračnem prostoru MNPS po prijavljenih posebnih zračnih poteh mora biti letalo opremljeno z enim navigacijskim sistemom velikega dosega (LRNS), razen če ni določeno drugače. |
OPS 1.872
Oprema za operacije v določenem zračnem prostoru z zmanjšanimi minimalnimi navpičnimi razdvajanji (RVSM)
(a) |
Operator zagotovi, da so letala, ki se uporabljajo v zračnem prostoru RVSM, opremljena z:
|
PODDEL M
VZDRŽEVANJE LETAL
OPS 1.875
Splošno
(a) |
Operator ne uporablja letala, če ga ne vzdržuje in da v ponovno uporabo organizacija, ki je bila ustrezno odobrena/potrjena v skladu z delom 145, kar pa ne velja za preglede pred letom, za katere ni treba, da jih opravi organizacija iz dela 145. |
(b) |
Zahteve o stalni plovnosti letal, ki morajo biti v skladu z zahtevami za certificiranje operatorjev iz OPS 1.180, so naštete v delu M. |
PODDEL N
LETALSKA POSADKA
OPS 1.940
Sestava letalske posadke
(Glej dodatka 1 in 2 k OPS 1.940)
(a) |
Operator zagotovi, da:
|
(b) |
Minimalna letalska posadka za operacije po pravilih IFR ali ponoči. Za operacije po pravilih IFR ali ponoči operator zagotovi, da:
|
OPS 1.943
Začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM), ki ga zagotovi operator
(a) |
Če član letalske posadke ni že prej opravil začetnega usposabljanja za skupno delo v pilotski kabini (CRM), ki ga zagotovi operator (bodisi na novo zaposleno ali obstoječe osebje), operator zagotovi, da član letalske posadke opravi začetni tečaj za CRM. Na novo zaposleni opravijo začetno usposabljanje za CRM, ki ga zagotovi operator, v prvem letu po prihodu k operatorju. |
(b) |
Če se član letalske posadke ni že prej izobraževal v zvezi s človeškimi dejavniki, mora pred začetnim usposabljanjem za CRM, ki ga zagotovi operator, ali skupaj z njim opraviti teoretični tečaj, ki temelji na programu o zmogljivostih in omejitvah človeškega delovanja za ATPL (glej zahteve, ki se uporabljajo za licenciranje letalskih posadk). |
(c) |
Začetno usposabljanje za CRM mora izvajati najmanj en vodja usposabljanja za CRM, sprejemljiv za organ, ki mu lahko pri obravnavanju določenih področij pomagajo strokovnjaki. |
(d) |
Začetno usposabljanje za CRM se izvaja v skladu s podrobnim učnim načrtom iz operativnega priročnika. |
OPS 1.945
Preusmeritveno usposabljanje in preverjanje
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.945)
(a) |
Operator zagotovi, da:
|
(b) |
Pri prehodu na nov tip ali razred letala se lahko preverjanje iz OPS 1.965(b) združi s preskusom usposobljenosti za rating za tip ali razred v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za licenciranje letalskih posadk. |
(c) |
Preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator, in tečaj za rating za tip ali razred, ki se zahteva za izdajo licenc letalskim posadkam, se lahko združita. |
(d) |
Pilot, ki opravlja tečaj brez opravljenih ur letenja (Zero Flight Time Training):
|
OPS 1.950
Izobraževanje o razlikah in seznanitveno usposabljanje
(a) |
Operator zagotovi, da član letalske posadke opravi:
|
(b) |
Operator v operativnem priročniku navede, kdaj se zahtevata takšno izobraževanje o razlikah ali seznanitveno usposabljanje. |
OPS 1.955
Imenovanje za vodjo zrakoplova
(a) |
Operator zagotovi, da se za napredovanje iz kopilota v vodjo zrakoplova in za vse, ki se mu pridružijo kot vodje zrakoplova:
|
(b) |
Tečaj poveljevanja iz predhodnega pododstavka (a)(2) je treba navesti v operativnem priročniku in vključiti vsaj v naslednje:
|
OPS 1.960
Vodje zrakoplova z licenco poklicnega pilota
(a) |
Operator zagotovi, da:
|
OPS 1.965
Periodično usposabljanje in preverjanje
(Glej dodatka 1 in 2 k OPS 1.965)
(a) |
Splošno. Operator zagotovi, da:
|
(b) |
Preverjanje usposobljenosti, ki ga zagotovi operator
|
(c) |
Linijsko preverjanje. Operator zagotovi, da vsak član letalske posadke opravi linijsko preverjanje na letalu, da dokaže svojo usposobljenost za izvajanje običajnih linijskih operacij iz operativnega priročnika. Rok veljavnosti linijskega preverjanja usposobljenosti znaša dvanajst koledarskih mesecev in preostanek meseca izdaje. Če se linijsko preverjanje izvede v zadnjih treh koledarskih mesecih veljavnosti predhodnega linijskega preverjanja, traja njegova veljavnost od datuma izdaje do 12 koledarskih mesecev po poteku datuma navedenega predhodnega preverjanja. |
(d) |
Usposabljanje za uporabo reševalne in varnostne opreme in njegovo preverjanje. Operator zagotovi, da vsak član letalske posadke na mestu opravi usposabljanje in preverjanje usposobljenosti za uporabo vse reševalne in varnostne opreme na letalu. Rok veljavnosti preverjanja usposobljenosti za uporabo reševalne in varnostne opreme traja dvanajst koledarskih mesecev in preostanek meseca izdaje. Če se preverjanje izvede v zadnjih treh koledarskih mesecih veljavnosti predhodnega preverjanja usposobljenosti za uporabo reševalne in varnostne opreme, traja njegova veljavnost od datuma izdaje do dvanajst koledarskih mesecev po poteku datuma predhodnega preverjanja usposobljenosti za uporabo reševalne in varnostne opreme. |
(e) |
CRM. Operator zagotovi, da:
|
(f) |
Usposabljanje na tleh in osvežitveno usposabljanje. Operator zagotovi, da vsak član letalske posadke vsaj vsakih dvanajst mesecev opravi usposabljanje na tleh in osvežitveno usposabljanje. Če se usposabljanje izvede v času treh koledarskih mesecev pred potekom 12 koledarskih mesecev, je treba naslednje usposabljanje na tleh in osvežitveno usposabljanje opraviti v dvanajstih koledarskih mesecih po poteku prvotnega roka predhodnega usposabljanja na tleh in osvežitvenega usposabljanja. |
(g) |
Usposabljanje na letalu/STD. Operator zagotovi, da vsak član letalske posadke vsaj vsakih dvanajst koledarskih mesecev opravi usposabljanje na letalu/STD. Če se usposabljanje izvede v času treh koledarskih mesecev pred potekom 12 koledarskih mesecev, je treba naslednje usposabljanje na letalu/STD opraviti v dvanajstih koledarskih mesecih po poteku prvotnega roka predhodnega usposabljanja na letalu/STD. |
OPS 1.968
Usposobljenost pilota za delo na katerem koli pilotovem sedežu
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.968)
(a) |
Operator zagotovi, da:
|
OPS 1.970
Zadnje izkušnje
(a) |
Operator zagotovi, da:
|
(b) |
Rok 90 dni iz predhodnih pododstavkov (a)(1) in (2) se lahko podaljša na največ 120 dni z linijskim letenjem pod nadzorom inštruktorja ali izpraševalca za rating za tip. Za roke nad 120 dni se zahteva glede tekočih izkušenj izpolni z letom za usposabljanje ali uporabo simulatorja letenja predvidenega tipa letala. |
OPS 1.975
Usposobljenost za ruto in letališče
(a) |
Operator zagotovi, da pilot, preden se ga določi za vodjo zrakoplova ali pilota, na katerega lahko vodja zrakoplova prenese vodenje leta, pridobi ustrezno znanje o zračni poti, predvideni za let, ter letališčih (vključno z nadomestnimi), napravah in postopkih, ki naj bi jih uporabil. |
(b) |
Rok veljavnosti usposobljenosti za zračno pot in letališče znaša dvanajst koledarskih mesecev, poleg preostanka:
|
(c) |
Usposobljenost za zračno pot in letališče se ponovno potrdi z letenjem na zračni poti ali do letališča v roku veljavnosti iz predhodnega pododstavka (b). |
(d) |
Če se ponovno potrdi v zadnjih treh koledarskih mesecih veljavnosti predhodne usposobljenosti za zračno pot in letališče, traja njegova veljavnost od datuma ponovne potrditve do dvanajst koledarskih mesecev po poteku datuma te predhodne usposobljenosti za zračno pot in letališče. |
OPS 1.978
Alternativni program za usposabljanje in usposobljenost
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.978)
(a) |
Operator lahko po najmanj dveh letih neprekinjenega delovanja nadomesti zahteve za usposabljanje in preverjanje za letalsko posadko, kot določa Dodatek 1 k OPS 1.978(a), z nadomestnim programom za usposabljanje in usposobljenost (ATQP), ki ga odobri organ. Po presoji organa je število let neprekinjenega delovanja lahko manjše od dveh let. |
(b) |
ATQP mora vsebovati usposabljanje in preverjanje, ki vzpostavi in ohranja raven strokovnosti, ki je najmanj na ravni strokovnosti, ki se doseže z upoštevanjem določb iz OPS 1.945, 1.965 in 1.970. Standardi usposabljanja letalske posadke se vzpostavijo pred uvedbo ATQP; standardi za usposabljanje in usposobljenost ATQP morajo prav tako biti določeni. |
(c) |
Operator, ki zaprosi za odobritev za izvajanje ATQP, mora organu predložiti izvedbeni načrt v skladu z odstavkom (c) Dodatka 1 k OPS 1.978. |
(d) |
Poleg pregledov, ki so zahtevani na podlagi OPS 1.965 in 1 970, operator zagotovi, da se za vsakega člana letalske posadke opravi linijsko usmerjeno vrednotenje (LOE).
|
(e) |
Po dveh letih operiranja v odobrenem ATPQ lahko operator z odobritvijo organa podaljša roka veljavnosti OPS 1.965 in 1 970 kot sledi:
|
(f) |
ATPQ je v pristojnosti imenovane odgovorne osebe. |
OPS 1.980
Operacije na več kot enem tipu ali različici
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.980)
(a) |
Operator zagotovi, da član letalske posadke ne leti na več kot enem tipu ali različici, če za to ni usposobljen. |
(b) |
Operator pri preučevanju možnosti za operacije na več kot enem tipu ali različici, zagotovi, da razlike in/ali podobnosti zadevnih letal upravičujejo takšno operacijo, ob upoštevanju naslednjega:
|
(c) |
Operator zagotovi, da član letalske posadke, ki upravlja več kot en tip ali različico, izpolnjuje vse zahteve iz poddela N za vsak tip ali različico, če ni organ odobril uporabo kredita oziroma kreditov, povezanih z zahtevami za usposabljanje, preverjanje in zadnje izkušnje. |
(d) |
Operator navede za vsako operacijo na več kot enem tipu ali različici v operativnem priročniku ustrezne postopke in/ali operativne omejitve, ki jih odobri organ in vključujejo:
|
OPS 1.981
Upravljanje helikopterjev in letal
(a) |
Če član letalske posadke upravlja helikopterje in letala:
|
OPS 1.985
Evidenca o usposabljanju
(a) |
Operator:
|
Dodatek 1 k OPS 1.940
Zamenjava članov letalske posadke med letom
(a) |
Člana letalske posadke lahko pri izvajanju njegovih nalog pri krmilu zamenja drug ustrezno usposobljen član letalske posadke. |
(b) |
Zamenjava vodje zrakoplova
|
(c) |
Minimalne zahteve za pilota, ki zamenja vodjo zrakoplova:
|
(d) |
Zamenjava kopilota
|
(e) |
Minimalne zahteve za nadomestnega kopilota pri križarjenju
|
(f) |
Zamenjava upravljavca sistemov letala. Upravljavca sistemov letala lahko med letom nadomesti član posadke, ki ima licenco letalskega inženirja, ali član letalske posadke z usposobljenostjo, sprejemljivo za organ. |
Dodatek 2 k OPS 1.940
Operacije z enim pilotom po pravilih IFR ali ponoči
(a) |
Letala iz OPS 1.940(b)(2) lahko po pravilih IFR ali ponoči upravlja en pilot, če so izpolnjene naslednje zahteve:
|
Dodatek 1 k OPS 1.945
Preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator
(a) |
Preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator, vključuje:
|
(b) |
Preusmeritveni tečaj mora potekati v vrstnem redu iz predhodnega pododstavka (a). |
(c) |
Elemente skupnega dela v pilotski kabini je treba vključiti v preusmeritveni tečaj, ki ga izvaja ustrezno usposobljeno osebje. |
(d) |
Če član letalske posadke predhodno še ni opravil preusmeritvenega tečaja, ki ga zagotovi operator, operator zagotovi, da član letalske posadke poleg usposabljanja iz predhodnega pododstavka (a) opravi tudi splošno usposabljanje za prvo pomoč in, če je ustrezno, usposabljanje za postopke pri prisilnem pristanku na vodi, pri čemer uporablja opremo v vodi. |
Dodatek 1 k OPS 1.965
Periodično usposabljanje in preverjanje – Piloti
(a) |
Periodično usposabljanje. Periodično usposabljanje vključuje:
|
(b) |
Periodično preverjanje. Periodično preverjanje obsega:
|
Dodatek 2 k OPS 1.965
Periodično usposabljanje in preverjanje – Upravljavec sistemov letala
(a) |
Periodično usposabljanje in preverjanje za upravljavce sistemov letal mora izpolnjevati zahteve za pilote in vse dodatne posebne naloge, razen tistih, ki se ne uporabljajo za upravljavce sistemov letal. |
(b) |
Periodično usposabljanje in preverjanje za upravljavce sistemov letal po možnosti poteka hkrati s periodičnim usposabljanjem in preverjanjem pilotov. |
(c) |
Linijsko preverjanje opravi vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator in je sprejemljiv za organ, ali inštruktor ali izpraševalec za rating za tip upravljavca sistemov letala. |
Dodatek 1 k OPS 1.968
Usposobljenost pilota za delo na katerem koli pilotovem sedežu
(a) |
Vodje zrakoplovov, od katerih njihove naloge zahtevajo, da delajo tudi na desnem sedežu in izvajajo naloge kopilota, ali vodje zrakoplovov, ki morajo izvajati usposabljanje ali preverjanje na desnem sedežu, opravijo dodatno usposabljanje in preverjanje iz operativnega priročnika hkrati s preverjanji usposobljenosti iz OPS 1.965(b), ki jih zagotovi operator. To dodatno usposabljanje mora vključevati vsaj naslednje:
|
(b) |
Če se na letalu izvajajo manevri pri okvari letala, je treba simulirati okvaro motorja. |
(c) |
Pri delu na desnem sedežu je treba ponovno potrditi in obnoviti tudi preverjanja, ki jih zahteva OPS za delo na levem sedežu. |
(d) |
Pilot, ki zamenja vodjo zrakoplova, mora prej hkrati s preverjanji usposobljenosti iz OPS 1.965(b), ki jih zagotovi operator, dokazati izkušnje s področja urjenja in uporabe postopkov, za katere ponavadi nadomestni piloti niso odgovorni. Če razlike med delom na levem in desnem sedežu niso velike (na primer zaradi uporabe avtopilota), se postopek lahko izvaja na katerem koli sedežu. |
(e) |
Pilot, ki ni vodja zrakoplova na levem sedežu, mora hkrati s preverjanji usposobljenosti iz OPS 1.965(b), ki jih zagotovi operator, dokazati izkušnje s področja urjenja in uporabe postopkov, za katere je sicer odgovoren vodja zrakoplova v vlogi neletečega pilota. Če razlike med delom na levem in desnem sedežu niso velike (na primer zaradi uporabe avtopilota), se postopek lahko izvaja na katerem koli sedežu. |
Dodatek 1 k OPS 1.978
Alternativni program za usposabljanje in usposobljenost
(a) |
Za ATQP operatorja lahko veljajo naslednje zahteve v zvezi z usposabljanjem in usposobljenostjo:
|
(b) |
Komponente ATQP – Alternativni program za usposabljanje in usposobljenost vsebuje naslednje:
|
(c) |
Izvajanje – operator razvije strategijo za vrednotenje in izvajanje, sprejemljivo za organ; izpolni se naslednje zahteve:
|
Dodatek 1 k OPS 1.980
Operacije na več kot enem tipu ali različici
(a) |
Če član letalske posadke upravlja več kot en razred, tip ali različico letala, ki so našteti v skladu z veljavnimi zahtevami za licenciranje letalskih posadk in s tem povezanimi postopki za razred – z enim pilotom in/ali tip – z več piloti, ne pa v zaznamku posamezne licence, mora operator upoštevati naslednje:
|
(b) |
Če član letalske posadke upravlja več kot en tip ali različico letala v okviru enega ali več zaznamkov iz licence v skladu z zahtevami za licenciranje letalskih posadk in s tem povezanimi postopki za tip – z več piloti, operator zagotovi, da:
Opomba: Za primere, v katere je vključen več kot en zaznamek, glej pododstavka (c) in (d) spodaj. |
(c) |
Če član letalske posadke upravlja več kot en tip ali različico letala, ki so našteti v skladu z veljavnimi zahtevami za licenciranje letalskih posadk in s tem povezanimi postopki za tip – z enim pilotom in tip – z več piloti, ne pa v zaznamku posamezne licence, mora operator upoštevati naslednje:
|
(d) |
Če član letalske posadke upravlja več kot en tip ali različico letala, ki so našteti v skladu z zahtevami za licenciranje letalskih posadk in s tem povezanimi postopki za tip – z več piloti, ne pa v zaznamku posamezne licence, mora operator upoštevati naslednje:
|
(e) |
Če član letalske posadke upravlja kombinacije letalskih tipov ali različic v skladu z zahtevami za licenciranje letalskih posadk in s tem povezanimi postopki za razred – z enim pilotom in tip – z več piloti, mora operator dokazati, da so bili odobreni posebni postopki in/ali operativne omejitve v skladu z OPS 1.980(d). |
PODDEL O
KABINSKO OSEBJE
OPS 1.988
Uporaba
Operator zagotovi, da vsi člani kabinskega osebja izpolnjujejo zahteve iz tega poddela in vse druge varnostne zahteve, ki se uporabljajo za kabinsko osebje.
V teh uredbi pomeni izraz „član kabinskega osebja“ vsakega člana posadke, razen članov letalske posadke, ki v interesu varnosti potnikov izvaja naloge, ki mu jih dodeli v potniški kabini letala operator ali vodja zrakoplova.
OPS 1.989
Prepoznavnost
(a) |
Operator zagotovi, da vsi člani kabinskega osebja nosijo uniforme operatorja za kabinsko osebje in so potnikom jasno prepoznavni kot člani kabinskega osebja. |
(b) |
Drugo osebje, kot so zdravstveno in varnostno osebje, varuhi otrok, najeti spremljevalci, tehnično osebje, zabavljači in tolmači, ki opravljajo naloge v potniški kabini, ne nosijo uniforme, po kateri bi jih potniki enačili s člani kabinskega osebja, razen če izpolnjujejo zahteve iz tega poddela in vse druge veljavne zahteve iz te uredbe. |
OPS 1.990
Število in sestava kabinskega osebja
(a) |
Operator ne sme uporabiti letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 19, kadar prevaža enega ali več potnikov, razen če posadka vključuje vsaj enega člana kabinskega osebja, ki je odgovoren za izvajanje nalog za zagotavljanje varnosti potnikom iz operativnega priročnika. |
(b) |
Pri upoštevanju predhodnega pododstavka (a) operator zagotovi, da število članov kabinskega osebja ustreza vsaj:
|
(c) |
V izjemnih okoliščinah lahko organ od operatorja zahteva, da v posadko vključi dodatne člane kabinskega osebja. |
(d) |
V nepredvidenih okoliščinah se zahtevano najmanjše število kabinskega osebja lahko zmanjša, če:
|
(e) |
Operator zagotovi, da se pri izvajanju storitev članov kabinskega osebja, ki so samozaposlene osebe in/ali delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, izpolnjujejo zahteve iz poddela O. Pri tem je treba zlasti upoštevati skupno število tipov ali različic zrakoplovov, na katerih lahko leti član kabinskega osebja v komercialnem zračnem prevozu, ki ne sme presegati predpisanega skupnega števila iz OPS 1.1030, ki vključuje tudi njegovo delo pri drugih operatorjih. |
OPS 1.995
Minimalne zahteve
Operator za vsakega člana kabinskega osebja zagotovi, da:
(a) |
je star vsaj 18 let; |
(b) |
redno hodi na zdravniške preglede, kot to zahteva organ, da se preveri njegova zdravstvena sposobnost za opravljanje nalog; |
(c) |
je uspešno opravil začetno usposabljanje v skladu z OPS 1.1005 in ima potrdilo o varnostnem usposabljanju; |
(d) |
je opravil ustrezno preusmeritveno usposabljanje in/ali izobraževanje o razlikah, ki je zajemalo vsaj teme iz OPS 1.1010; |
(e) |
je vključen v periodično usposabljanje v skladu z določbami OPS 1.1015; |
(f) |
je sposoben opravljati svoje naloge v skladu s postopki iz operativnega priročnika. |
OPS 1.1000
Vodilni člani kabinskega osebja
(a) |
Če je kabinsko osebje sestavljeno iz več kot enega člana, operator imenuje vodilnega člana kabinskega osebja. Za operacije, pri katerih je kabinsko osebje sestavljeno iz več članov, zahteva pa se samo en član kabinskega osebja, operator imenuje enega člana kabinskega osebja, ki je odgovoren vodji zrakoplova. |
(b) |
Vodilni član kabinskega osebja je vodji zrakoplova odgovoren za izvajanje ter usklajevanje običajnih postopkov in postopkov v sili iz operativnega priročnika. Če letalska posadka med turbulenco ne da nobenih navodil, lahko vodilni član kabinskega osebja preneha izvajati naloge, ki niso povezane z varnostjo, in letalsko posadko obvesti, kako močna je bila turbulenca in ali je treba prižgati znak za pripetje varnostnih pasov. Nato mora kabinsko osebje zavarovati potniško kabino in druge površine, ki se uporabljajo. |
(c) |
Če se v skladu z OPS 1.990 zahteva več kot en član kabinskega osebja, lahko operator na mesto vodilnega člana kabinskega osebja imenuje samo osebe, ki imajo vsaj eno leto izkušenj kot operativni člani kabinskega osebja in so opravile ustrezni tečaj, ki je zajemal vsaj naslednja področja:
|
(d) |
Operator določi postopke za izbiro naslednjega najustrezneje usposobljenega člana kabinskega osebja, ki bo delal kot vodilni član kabinskega osebja, če bo imenovani vodilni član kabinskega osebja postal nezmožen za delo. Takšni postopki morajo biti sprejemljivi za organ in morajo upoštevati operativne izkušnje člana kabinskega osebja. |
(e) |
usposabljanje za CRM operator zagotovi, da se v usposabljanje vključijo vsi pomembni elementi iz Dodatka 2 k OPS 1.1005/1.1010/1.1015, tabela 1, stolpec (a) in se obravnavajo v obsegu, kot se zahteva v stolpcu (f), Tečaj za vodilno kabinsko osebje. |
OPS 1.1002
Operacije s samo enim članom kabinskega osebja
(a) |
Operator zagotovi, da vsak član kabinskega osebja brez primerljivih predhodnih izkušenj, preden začne delati kot edini član kabinskega osebja, opravi naslednje usposabljanje:
|
(b) |
Preden se član kabinskega osebja določi za delo kot edini član kabinskega osebja, operator zagotovi, da je ta član kabinskega osebja sposoben opravljati svoje naloge v skladu s postopki iz operativnega priročnika. Ustreznost za operacije s samo enim članom kabinskega osebja se obravnava v merilih za izbor, zaposlitev, usposabljanje in ocenjevanje usposobljenosti kabinskega osebja. |
OPS 1.1005
Začetno varnostno usposabljanje
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.1005)
(a) |
Operator zagotovi, da vsak član kabinskega osebja pred vključitvijo v preusmeritveno usposabljanje uspešno opravi začetno varnostno usposabljanje, ki vključuje vsaj teme iz Dodatka 1 k OPS 1.1005. |
(b) |
Izobraževalne tečaje po presoji organa in ob njegovi odobritvi zagotavljajo: bodisi
|
(c) |
Program in organiziranost začetnih tečajev usposabljanja sta v skladu z veljavnimi zahtevami in ju predhodno potrdi organ. |
(d) |
Po presoji organa izda organ, operator ali odobrena organizacija za usposabljanje, ki izvaja tečaj usposabljanja, članu kabinskega osebja, potem ko ta opravi začetno varnostno usposabljanje in uspešno opravi preveritev iz OPS 1.1025, potrdilo o varnostnem usposabljanju. |
(e) |
Če organ operatorja ali odobreno organizacijo za usposabljanje pooblasti za izdajo potrdila o varnostnem usposabljanju članu kabinskega osebja, je treba v takšnem potrdilu jasno navesti sklicevanje na pooblastilo organa. |
OPS 1.1010
Preusmeritveno usposabljanje in izobraževanje o razlikah
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.1010)
(a) |
Operator zagotovi, da vsak član kabinskega osebja v skladu z veljavnimi predpisi opravi ustrezno preusmeritveno usposabljanje in izobraževanje o razlikah, ki zajema vsaj teme iz Dodatka 1 k OPS 1.1010. Tečaj usposabljanja se določi v operativnem priročniku. Program in organiziranost tečaja usposabljanja predhodno potrdi organ.
|
(b) |
Operator določi vsebino preusmeritvenega usposabljanja in usposabljanja iz razlik, pri čemer upošteva predhodno usposabljanje člana kabinskega osebja, kot je zabeleženo v zapisih o usposabljanju člana kabinskega osebja, ki se zahtevajo v skladu z OPS 1.1035. |
(c) |
Brez poseganja v OPS 1.995(c), se podobni sestavni deli začetnega usposabljanja (OPS 1.1005) ter preusmeritvenega usposabljanja in izobraževanja o razlikah (OPS 1.1010) lahko združijo. |
(d) |
Operator zagotovi, da:
|
(e) |
Operator zagotovi, da vsak član kabinskega osebja, preden se ga prvič razporedi na delovno mesto, opravi usposabljanje za CRM in CRM, značilno za tip letala, ki ga zagotovi operator v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.1010(j). Člani kabinskega osebja, ki že delajo kot člani kabinskega osebja pri operatorju in ki predhodno še niso opravili usposabljanja operatorja za CRM, to usposabljanje opravijo do takrat, ko se zanje zahteva naslednje periodično usposabljanje in preverjanje v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.1010(j), vključno s CRM, značilnim za tip letala, kot je ustrezno. |
OPS 1.1012
Seznanjanje
Operator zagotovi, da se vsak član kabinskega osebja, ko opravi preusmeritveno usposabljanje in preden začne delati kot član kabinskega osebja z najmanjšim številom članov, uvede v skladu z OPS 1.990.
OPS 1.1015
Periodično usposabljanje
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.1015)
(a) |
Operator zagotovi, da je vsak član kabinskega osebja v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.1015 vključen v periodično usposabljanje, ki zajema naloge, dodeljene posameznim članom osebja pri običajnih postopkih in postopkih v sili, ter urjenje, ki ustreza tipu oziroma tipom in/ali različici oziroma različicam letala, na katerem dela. |
(b) |
Operator zagotovi, da program periodičnega usposabljanja, ki ga odobri organ, vključuje teoretičen in praktičen pouk, skupaj z individualno prakso, v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.1015. |
(c) |
Čas veljavnosti periodičnega usposabljanja in z njim povezanih preverjanj v skladu z OPS 1.1025 znaša 12 koledarskih mesecev in preostanek meseca preverjanja. Če se naslednje preverjanje izvede v zadnjih treh koledarskih mesecih veljavnosti predhodnega preverjanja, traja njegova veljavnost 12 koledarskih mesecev po poteku datuma tega predhodnega preverjanja. |
OPS 1.1020
Osvežitveno usposabljanje
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.1020)
(a) |
Operator zagotovi, da vsak član kabinskega osebja, ki več kot šest mesecev ni imel nobenih dolžnosti na letalu in mu še ni potekel čas veljavnosti predhodnega preverjanja, zahtevanega v skladu z OPS 1.1025(b)(3), opravi osvežitveno usposabljanje iz operativnega priročnika v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.1020. |
(b) |
Operator zagotovi, da član kabinskega osebja, ki je sicer imel dolžnosti na letalu, vendar pa teh dolžnosti v zadnjih šestih mesecih ni opravljal kot član kabinskega osebja v skladu z OPS 1.990(b) na tem tipu letala, pred prevzemom dolžnosti na tem tipu bodisi:
|
OPS 1.1025
Preverjanje
(a) |
Po presoji organa zagotovijo organ, operator ali odobrena organizacija za usposabljanje, ki izvaja tečaj usposabljanja, da vsak član kabinskega osebja med usposabljanjem v skladu z OPS 1.1005, 1.1010, 1.1015 in 1.1020 ali po njem opravi preveritev pridobljene usposobljenosti, da se preveri njegova usposobljenost za izvajanje običajnih varnostnih nalog in varnostnih nalog v nevarnosti. Po presoji organa zagotovijo organ, operator ali odobrena organizacija za usposabljanje, ki izvaja tečaj usposabljanja, da je osebje, ki opravlja ta preverjanja, ustrezno usposobljeno. |
(b) |
Operator zagotovi, da vsak član kabinskega osebja opravi naslednja preverjanja:
|
OPS 1.1030
Operacije na več kot enem tipu ali različici
(a) |
Operator zagotovi, da noben član kabinskega osebja ne dela na več kot treh tipih letal, na podlagi odobritve organa pa se član kabinskega osebja lahko izjemoma razporedi na štiri tipe letal, če so vsaj za dva tipa:
|
(b) |
Za namene predhodnega pododstavka (a) se štejejo različice tipa letala za različne tipe, če se razlikujejo glede enega od naslednjih vidikov:
|
OPS 1.1035
Zapisi o usposabljanju
Operator:
1. |
vodi evidenco o vseh usposabljanjih in preverjanjih v skladu z OPS 1.1005, 1.1010, 1.1015, 1.1020 in 1.1025; in |
2. |
shrani en izvod potrdila o varnostnem usposabljanju; in |
3. |
sproti dopolnjuje evidenco o usposabljanju in evidenco o zdravniških pregledih, pri čemer v evidenci o usposabljanju navede datume in vsebino prejetega preusmeritvenega usposabljanja, izobraževanja o razlikah in periodično usposabljanja; in |
4. |
zapise o vseh začetnih, preusmeritvenih in periodičnih usposabljanjih ter preverjanjih da na zahtevo na voljo zadevnemu članu kabinskega osebja. |
Dodatek 1 k OPS 1.1005
Začetno varnostno usposabljanje
Tečaj začetnega varnostnega usposabljanja iz OPS 1.1005 mora zajemati vsaj naslednje teme:
(a) |
Usposabljanje za boj z ognjem in dimom:
|
(b) |
Usposabljanje za preživetje v vodi. Kako se dejansko nadene in uporablja osebna oprema za plavanje v vodi. Pred razporeditvijo na letalo, opremljeno z rešilnimi čolni ali drugo podobno opremo, je treba zagotoviti usposabljanje v zvezi z uporabo te opreme in dejansko urjenje v vodi. |
(c) |
Usposabljanje za preživetje. Usposabljanje za preživetje je treba prilagoditi območjem operacij (npr. polarnemu območju, puščavi, pragozdu ali morju). |
(d) |
Zdravstveni vidiki in prva pomoč:
|
(e) |
Ravnanje s potniki:
|
(f) |
Komunikacije Med usposabljanjem je treba poudariti pomen učinkovite komunikacije med kabinskim osebjem in letalsko posadko, vključno s tehniko komuniciranja, skupnim jezikom in terminologijo. |
(g) |
Disciplina in odgovornosti:
|
(h) |
Skupno delo v pilotski kabini.
|
Dodatek 1 k OPS 1.1010
Preusmeritveno usposabljanje in izobraževanje o razlikah
(a) |
Splošno: Operator zagotovi, da:
|
(b) |
Usposabljanje za boj z ognjem in dimom: Operator zagotovi, da:
|
(c) |
Uporaba vrat in izhodov: Operator zagotovi, da:
|
(d) |
Usposabljanje za uporabo reševalne drče: Operator zagotovi, da:
|
(e) |
Postopki evakuacije in druge nevarne situacije: Operator zagotovi, da:
|
(f) |
Nadzorovanje množice. Operator zagotovi usposabljanje iz praktičnih vidikov nadzorovanja množice v različnih nevarnih situacijah, ki ustrezajo tipu letala. |
(g) |
Onesposobitev pilota. Operator zagotovi, da se vsak član kabinskega osebja usposobi za izvedbo postopka v primeru onesposobitve člana letalske posadke ter uporabo sedežnih mehanizmov in mehanizmov H-pasov, razen če znaša najmanjše število letalskega osebja več kot dva člana. Usposabljanje za uporabo kisikovega sistema za člane letalske posadke in seznamov letalske posadke za preverjanje, če ga zahteva SOP operatorja, se izvede s praktičnim prikazom. |
(h) |
Varnostna oprema. Operator zagotovi, da se vsak član kabinskega osebja stvarno seznani in se mu pokaže kraj nahajanja in uporaba varnostne opreme, ki vključuje:
|
(i) |
Dajanje navodil potnikom/prikaz varnostne opreme. Operator zagotovi usposabljanje s področja priprave potnikov na običajne in nevarne situacije v skladu z OPS 1.285. |
(j) |
Skupno delo v pilotski kabini. Operator zagotovi, da:
|
Dodatek 1 k OPS 1.1015
Periodično usposabljanje
(a) |
Operator zagotovi, da periodično usposabljanje izvaja ustrezno usposobljeno osebje. |
(b) |
Operator zagotovi, da program praktičnega usposabljanja, ki se izvaja vsakih 12 koledarskih mesecev, vključuje:
|
(c) |
Operator zagotovi, da v časovnih presledkih, ki ne presegajo treh let, periodično usposabljanje vključuje tudi:
|
(d) |
Operator zagotovi, da se vse ustrezne zahteve iz Priloge III, OPS 1, vključijo v usposabljanje članov kabinskega osebja. |
Dodatek 1 k OPS 1.1020
Osvežitveno usposabljanje
Operator zagotovi, da osvežitveno usposabljanje izvaja ustrezno usposobljeno osebje ter da za vsakega člana kabinskega osebja vključuje vsaj:
1. |
postopke v sili, vključno z onesposobitvijo pilota; |
2. |
postopke evakuacije, vključno s tehnikami za nadzorovanje množice; |
3. |
uporabo in dejansko odpiranje vsakega tipa ali različice običajnih izhodov in izhodov v sili v običajnem načinu ali načinu v sili, vključno s sistemi za pomoč v primeru izpada elektrike, če je letalo z njim opremljeno. To vključuje ukrepe, ki so potrebni za upravljanje in odprtje drče za evakuacijo. To usposabljanje se izvaja na letalu ali ustrezni napravi za usposabljanje; |
4. |
prikaz uporabe vseh drugih izhodov, vključno z okni pilotske kabine; in |
5. |
kraj nahajanja varnostne opreme in ravnanje z njo, vključno s kisikovimi sistemi, ter namestitev prenosne kisikove opreme in opreme za zaščito dihal. |
Dodatek 2 k OPS 1.1005/1.1010/1.1015
Usposabljanje
1. |
Učni načrti usposabljanja za CRM se skupaj z metodologijo in terminologijo CRM vključijo v operativni priročnik. |
2. |
Tabela 1 prikazuje, katere elemente CRM je treba vključiti v posamezne vrste usposabljanja. Tabela 1 Usposabljanje za CRM
|
PODDEL P
PRIROČNIKI, DNEVNIKI IN ZAPISI O LETENJU
OPS 1.1040
Splošna pravila za operativne priročnike
(a) |
Operator zagotovi, da vsebuje operativni priročnik vsa navodila in informacije, ki jih potrebuje operativno osebje za izvajanje svojih dolžnosti. |
(b) |
Operator zagotovi, da vsebina operativnega priročnika, vključno z vsemi spremembami ali popravki, ni v nasprotju s pogoji iz spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali katerim koli veljavnim predpisom in je sprejemljiva za organ, ki jo, če je ustrezno, potrdi. |
(c) |
Operator mora pripraviti operativni priročnik v angleškem jeziku, razen če drugače ne odobri organ ali predpiše nacionalna zakonodaja. Operator lahko ta priročnik ali njegove posamezne dele prevede in uporablja v drugem jeziku. |
(d) |
Če mora operator pripraviti nov operativni priročnik ali njegove bistvene dele/zvezke, mora pri tem upoštevati predhodni pododstavek (c). |
(e) |
Operator lahko izda operativni priročnik v ločenih zvezkih. |
(f) |
Operator zagotovi, da ima celotno operativno osebje enostaven dostop do enega izvoda vseh delov operativnega priročnika, ki se nanašajo na njihove dolžnosti. Operator članom posadke priskrbi tudi osebni izvod delov A in B operativnega priročnika ali tistih njihovih oddelkov, ki so pomembni za osebno proučevanje. |
(g) |
Operator zagotovi, da se operativni priročnik spremeni ali popravi, tako da se navodila in informacije, ki jih vsebuje, sproti posodabljajo. Operator zagotovi, da se celotno operativno osebje obvesti o spremembah, ki se nanašajo na njihove dolžnosti. |
(h) |
Vsak imetnik operativnega priročnika ali njegovih ustreznih delov le-te sproti dopolnjuje s spremembami ali popravki, ki mu jih zagotovi operator. |
(i) |
Operator predloži organu predvidene spremembe in popravke pred datumom začetka njihove veljavnosti. Če se sprememba nanaša na kateri koli del operativnega priročnika, ki ga je treba odobriti v skladu z OPS, je treba takšno odobritev pridobiti pred začetkom veljavnosti spremembe. Če se zaradi varnosti zahtevajo takojšnje spremembe ali popravki, se te lahko objavijo in začnejo uporabljati takoj, če se je zaprosilo za zahtevano odobritev. |
(j) |
Operator vključi vse spremembe in popravke, ki jih zahteva organ. |
(k) |
Operator mora zagotoviti, da se informacije, vzete iz odobrenih dokumentov, in vse spremembe takšne odobrene dokumentacije v operativnem priročniku pravilno izrazijo in da operativni priročnik ne vsebuje informacij, ki bi bile v nasprotju z odobreno dokumentacijo. Vendar ta zahteva operatorju ne preprečuje uporabe starejših podatkov in postopkov. |
(l) |
Operator mora zagotoviti, da se vsebina operativnega priročnika predstavi v obliki, v kateri se lahko uporablja brez težav. Pri zasnovi operativnega priročnika je treba upoštevati načela človeških dejavnikov. |
(m) |
Operatorju lahko organ dovoli, da pripravi operativni priročnik ali njegove dele v drugi obliki in ne natisnjene na papir. V takšnih primerih je treba zagotoviti sprejemljivo raven dostopnosti, uporabnosti in zanesljivosti. |
(n) |
Uporaba skrajšane oblike operativnega priročnika operatorja ne izvzema od zahtev iz OPS 1.130. |
OPS 1.1045
Operativni priročnik – zgradba in vsebina
(Glej Dodatek 1 k OPS 1.1045)
(a) |
Operator zagotovi, da je osnovna zgradba operativnega priročnika v skladu z naslednjim:
|
(b) |
Operator zagotovi, da je vsebina operativnega priročnika v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.1045 ter ustreza geografskemu območju in vrsti operacij. |
(c) |
Operator zagotovi, da je podrobna zgradba operativnega priročnika sprejemljiva za organ. |
OPS 1.1050
Letalski priročnik letala
Operator ima za vsako letalo, ki ga uporablja, najnovejši odobreni letalski priročnik letala ali enakovreden dokument.
OPS 1.1055
Dnevnik potovanja
(a) |
Operator hrani za vsak let v obliki dnevnika potovanja naslednje podatke:
|
(b) |
Operatorju lahko organ dovoli, da mu ni treba voditi dnevnika potovanja letala ali njegovih delov, če so ustrezne informacije na voljo v drugi dokumentaciji. |
(c) |
Operator zagotovi, da se vsi vpisi vnesejo sproti in da so trajni. |
OPS 1.1060
Operativni načrt leta
(a) |
Operator mora zagotoviti, da operativni načrt leta, ki se uporabi, in vpisi med letom vsebujejo naslednje podatke:
|
(b) |
Podatki, ki so zlahka dostopni v drugi dokumentaciji ali drugem sprejemljivem viru ali pa so nepomembni za vrsto operacije, se lahko v operativnem načrtu leta izpustijo. |
(c) |
Operator mora zagotoviti, da sta operativni načrt leta in njegova uporaba opisana v operativnem priročniku. |
(d) |
Operator zagotovi, da se vsi vpisi v operativni načrt leta vnesejo sproti in da so trajni. |
OPS 1.1065
Roki hranjenja dokumentov
Operator zagotovi, da se vsi zapisi ter vsi pomembni operativni in tehnični podatki o vsakem posameznem letu hranijo toliko časa, kot je predpisano v Dodatku 1 k OPS 1.1065.
OPS 1.1070
Operatorjeva izpostavitev upravljanja stalne plovnosti
Operator sproti obnavlja izpostavitev upravljanja stalne plovnosti v skladu z delom M, odstavek M.A.704, Izpostavitev upravljanja stalne plovnosti.
OPS 1.1071
Tehnična knjiga letala
Operator vodi tehnično knjigo letala v skladu z delom M, odstavek M.A.306, Sistem tehnične knjige operatorja.
Dodatek 1 k OPS 1.1045
Vsebina operativnega priročnika
Operator zagotovi, da operativni priročnik vsebuje naslednje informacije:
A. |
SPLOŠNO/OSNOVNO |
0. |
UPRAVLJANJE IN NADZOROVANJE OPERATIVNEGA PRIROČNIKA |
0.1 |
Uvod
|
0.2 |
Sistem sprememb in popravkov
|
1. |
ORGANIZACIJA IN ODGOVORNOSTI |
1.1 |
Organizacijski ustroj. Opis organizacijskega ustroja, vključno s splošno organizacijsko shemo podjetja in organizacijsko shemo operativnega oddelka. V organizacijski shemi mora biti opisan odnos med operativnim in drugimi oddelki podjetja. Prikazane morajo biti zlasti smeri podrejenosti in poročanja v vseh sektorjih, oddelkih itd., ki se ukvarjajo z varnostjo letalskih operacij. |
1.2 |
Imenovani področni vodje. Imena vseh imenovanih področnih vodij, pristojnih za letalske operacije, sistem vzdrževanja, usposabljanje posadk in operacije na tleh v skladu z OPS 1.175(i). Vključiti je treba opis njihovih nalog in odgovornosti. |
1.3 |
Odgovornosti in dolžnosti vodilnega operativnega osebja. Opis dolžnosti, odgovornosti in pooblastil vodilnega operativnega osebja, pristojnega za varnost letalskih operacij in usklajenost z veljavnimi predpisi. |
1.4 |
Pooblastila, dolžnosti in odgovornosti vodje zrakoplova. Izjavo, v kateri so opredeljena pooblastila, dolžnosti in odgovornosti vodje zrakoplova. |
1.5 |
Dolžnosti in odgovornosti članov posadke, razen vodje zrakoplova. |
2. |
OPERATIVNA KONTROLA IN NADZOR |
2.1 |
Nadzor operacij, ki ga izvaja operator. Opis sistema za nadzor operacij, ki ga izvaja operator (glej OPS 1.175(g)). V njem je treba prikazati, kako se izvaja nadzor nad varnostjo letalskih operacij in usposobljenostjo osebja. Predvsem je treba opisati postopke, ki se nanašajo na naslednje zadeve:
|
2.2 |
Sistem razglasitve dodatnih operativnih navodil in informacij. Opis vseh sistemov za razglasitev informacij, ki so lahko operativne narave in dopolnjujejo informacije iz operativnega priročnika. Treba je vključiti uporabnost teh informacij in odgovornosti za njihovo razglasitev. |
2.3 |
Program za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja. Opis najpomembnejših vidikov programa za zagotavljanje varnosti letenja. |
2.4 |
Operativni nadzor. Opis postopkov in odgovornosti, potrebnih za izvajanje operativnega nadzora nad varnostjo letenja. |
2.5 |
Pristojnosti organa. Opis pristojnosti organa in navodila za osebje, kako osebju organa olajšati izvajanje inšpekcijskih pregledov. |
3. |
SISTEM KAKOVOSTI Opis sprejetega sistema kakovosti, ki vključuje vsaj:
|
4. |
SESTAVA POSADKE |
4.1 |
Sestava posadke. Obrazložitev metode za določitev sestave posadk, pri čemer je treba upoštevati:
|
4.2 |
Imenovanje vodje zrakoplova. Pravila, ki se uporabijo pri imenovanju vodje zrakoplova. |
4.3 |
Onesposobitev letalske posadke. Navodila za prevzem poveljevanja v primeru onesposobitve letalske posadke. |
4.4 |
Operacije na več kot enem tipu letala. Izjava, v kateri se navede, katera letala se štejejo za letala istega tipa pri:
|
5. |
ZAHTEVE GLEDE USPOSOBLJENOSTI |
5.1 |
Opis licence, ratinga oziroma ratingov, usposobljenosti/sposobnosti (npr. za zračne poti in letališča), izkušenj, usposabljanj, preverjanj in najnovejših izkušenj, ki jih mora imeti operativno osebje za izvajanje svojih nalog. Treba je upoštevati tip letala, vrsto operacije in sestavo posadke. |
5.2 |
Letalska posadka
|
5.3 |
Kabinsko osebje
|
5.4 |
Osebje za usposabljanje, preverjanje in nadzorovanje
|
5.5 |
Drugo operativno osebje |
6. |
PREVIDNOSTNI UKREPI GLEDE ZDRAVJA POSADKE |
6.1 |
Previdnostni ukrepi glede zdravja posadke. Ustrezni predpisi in navodila za člane posadke v zvezi z zdravjem vključujejo:
|
7. |
OMEJITVE TRAJANJA LETA |
7.1 |
Omejitve trajanja letov in delovnega časa ter zahtevani čas počitka. Sistem, ki ga vzpostavi operator v skladu z veljavnimi zahtevami. |
7.2 |
Prekoračitve omejitev trajanja letov in delovnega časa in/ali skrajšanje časa počitka. Pogoji, pod katerimi se lahko prekoračita čas letov in delovni čas ali skrajša čas počitka ter postopki, ki se uporabijo za sporočanje teh sprememb. |
8. |
OPERATIVNI POSTOPKI |
8.1 |
Navodila za pripravo leta. Glede na vrsto operacije: |
8.1.1 |
Najmanjše višine letenja. Opis metode za določitev in uporabo najmanjših višin, vključno s:
|
8.1.2 |
Merila in pristojnosti za odobritev uporabe letališč, ob upoštevanju veljavnih zahtev iz poddelov D, E, F, G, H, I in J. |
8.1.3 |
Postopki za določitev letaliških operativnih minimumov. Postopek za določitev letaliških operativnih minimumov za lete IFR v skladu z OPS 1, poddel E. Navesti je treba postopke za določitev vidljivosti in/ali vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze ter za upoštevanje dejanske vidljivosti, ki jo zaznajo piloti, javljene vidljivosti in javljene vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze. |
8.1.4 |
Operativni minimumi na zračni poti za lete po pravilih VFR ali dele letov po pravilih VFR, pri uporabi enomotornih letal tudi navodila za določitev zračne poti ob upoštevanju razpoložljivih površin, ki omogočajo varen pristanek v sili. |
8.1.5 |
Predstavitev in uporaba letaliških operativnih minimumov in operativnih minimumov na zračni poti. |
8.1.6 |
Razlaga meteoroloških informacij. Pojasnjevalno gradivo za odkodiranje meteoroloških napovedi in poročil, ki se nanašajo na območje operacije, vključno z razlago pogojnih izrazov. |
8.1.7 |
Določitev količine goriva, olja in vodnega metanola na letalu. Postopki, po katerih se pred letom določi in med letom spremlja količina goriva, olja in vodnega metanola, ki jo je treba imeti na letalu. V ta oddelek je treba vključiti tudi navodila za merjenje in distribucijo tekočin na letalu. Takšna navodila morajo upoštevati vse okoliščine, ki bi se lahko pojavile na letalu, vključno z možnostjo ponovnega načrtovanja med letom in izpada ene ali več pogonskih enot na letalu. Opisati je treba tudi sistem shranjevanja zapisov o gorivu in olju. |
8.1.8 |
Masa in masno središče. Splošna načela glede mase in masnega središča vključujejo:
|
8.1.9 |
Načrt leta za ATS. Postopki in odgovornosti za pripravo in predložitev načrta leta službam zračnega prometa. Dejavniki, ki jih je treba upoštevati, vključujejo načine za predložitev posamičnih in ponavljalnih načrtov leta. |
8.1.10 |
Operativni načrt leta. Postopki in odgovornosti za pripravo in odobritev operativnega načrta leta. Treba je opisati uporabo operativnega načrta leta, vključno z vzorci oblik operativnega načrta leta, ki se uporabljajo. |
8.1.11 |
Tehnična knjiga letala operatorja. Treba je opisati odgovornosti in uporabo tehnične knjige letala operatorja, vključno z vzorci oblik, ki se uporabljajo. |
8.1.12 |
Seznam dokumentov, obrazcev in dodatnih informacij, ki jih je treba imeti na letalu. |
8.2 |
Navodila za oskrbo letala na letališču |
8.2.1 |
Postopki polnjenja letala z gorivom. Opis postopkov polnjenja letala z gorivom, ki vključujejo:
|
8.2.2 |
Varnostni postopki za oskrbo letala ter ravnanje s potniki in tovorom. Opis postopkov ravnanja, ki se uporabijo pri dodelitvi sedežev potnikom, med njihovim vkrcavanjem in izkrcavanjem ter nakladanju in razkladanju tovora. Treba je navesti tudi postopke za zagotavljanje varnosti med tem, ko je letalo na ploščadi. Postopki za ravnanje s potniki in tovorom morajo vključevati:
|
8.2.3 |
Postopki za zavrnitev vkrcanja. Postopki, ki zagotovijo, da se osebam, ki so videti omamljene ali ki s svojim psihičnim ali fizičnim vedenjem kažejo, da so pod vplivom zdravil ali mamil, zavrne vkrcanje na letalo. To ne velja za bolnike pod ustreznim varstvom. |
8.2.4 |
Razledenitev in preprečevanje zaledenitve na tleh. Opis usmeritve in postopkov za razledenitev in preprečevanje zaledenitve letal na tleh. Ti vključujejo opis vrste in posledic zaledenitve in drugih onesnaževal na letalih med njihovim mirovanjem, premikanjem po tleh in vzletom. Treba je tudi navesti opis vrste tekočin, ki se uporabljajo, vključno s:
|
8.3 |
Postopki letenja |
8.3.1 |
Usmeritev VFR/IFR. Opis usmeritve, na podlagi katere se dovolijo leti po pravilih VFR ali zahtevajo leti po pravilih IFR ali pa prehajanje iz enih v druge. |
8.3.2 |
Navigacijski postopki. Opis vseh navigacijskih postopkov, ki se nanašajo na tip oziroma tipe ter geografsko območje oziroma območja operacij. Treba je upoštevati:
|
8.3.3 |
Postopki za nastavitev višinomera, kjer je ustrezno vključno z uporabo:
|
8.3.4 |
Postopki sistema za opozarjanje na višino |
8.3.5 |
Sistem opozarjanja na bližino zemlje/Sistem opozarjanja na relief. Postopki in navodila, ki se zahtevajo za izogibanje kontroliranega letenja v teren, vključno z omejitvami previsoke hitrosti spuščanja v bližini zemeljske površine (zahteve za s tem povezano usposabljanje so zajete v D.2.1). |
8.3.6 |
Usmeritev in postopki za uporabo sistema TCAS/ACAS |
8.3.7 |
Usmeritev in postopki za upravljanje goriva med letom |
8.3.8 |
Neugodni in potencialno nevarni atmosferski pogoji. Postopki za letenje v neugodnih in potencialno nevarnih atmosferskih pogojih in/ali izogibanje takšnim pogojem, ki vključujejo:
|
8.3.9 |
Vrtinčna sled. Merila razdvajanja zaradi vrtične sledi, ob upoštevanju tipov letal, pogoji glede vetra in kraja nahajanja vzletno-pristajalne steze. |
8.3.10 |
Člani posadke na svojih mestih. Zahteve, da so člani posadke v različnih fazah leta ali po potrebi zaradi varnosti na svojih predpisanih mestih ali sedežih, ki vključujejo tudi postopke za nadzorovani počitek v pilotski kabini. |
8.3.11 |
Uporaba varnostnih pasov za posadko in potnike. Zahteve, da člani posadke in potniki uporabljajo varnostne in/ali H-pasove v različnih fazah leta ali kadar se zdi potrebno zaradi varnosti. |
8.3.12 |
Dovolitev vstopa v pilotsko kabino. Pogoji, pod katerimi se osebam, ki niso člani letalske posadke, dovoli vstop v pilotsko kabino. Treba je vključiti tudi usmeritev glede dovolitve vstopa inšpektorjem, ki jih pošlje organ. |
8.3.13 |
Uporaba praznih sedežev posadke. Pogoji in postopki za uporabo praznih sedežev posadke. |
8.3.14 |
Onesposobitev članov posadke. Postopki, ki jih je treba uporabiti pri onesposobitvi članov posadke med letom. Treba je vključiti tudi primere različnih vrst onesposobitev in načine za njihovo prepoznavanje. |
8.3.15 |
Zahteve glede varnosti v potniški kabini. Postopki zajemajo:
|
8.3.16 |
Postopki dajanja navodil potnikom. Vsebina, načini in časovna razporeditev dajanja navodil potnikom v skladu z OPS 1.285. |
8.3.17 |
Postopki za upravljanje letal, ki morajo biti opremljena z opremo za zaznavanje kozmičnega ali solarnega sevanja. Postopki za uporabo opreme za zaznavanje kozmičnega ali solarnega sevanja ter za beleženje njenih prikazov, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti pri prekoračitvi mejnih vrednosti iz operativnega priročnika. Poleg tega tudi postopki, vključno s postopki ATS, ki jih je treba uporabiti, če se sprejme odločitev za spust ali preusmeritev. |
8.3.18 |
Usmeritev glede uporabe avtopilota in naprave za samodejno nastavitev moči motorjev. |
8.4 |
Operacije v pogojih zmanjšane vidljivosti. Opis operativnih postopkov za operacije v pogojih zmanjšane vidljivosti (glej tudi OPS, poddela D in E). |
8.5 |
ETOPS. Opis operativnih postopkov ETOPS. |
8.6 |
Uporaba seznama oziroma seznamov minimalne opreme in odklona od konfiguracije. |
8.7 |
Neplačani leti. Postopki in omejitve za:
|
8.8 |
Zahteve za kisik |
8.8.1 |
Obrazložitev pogojev, pod katerimi je treba zagotavljati in uporabljati kisik. |
8.8.2 |
Zahteve za kisik, ki se določijo za:
|
9. |
NEVARNO BLAGO IN OROŽJE |
9.1 |
Informacije, navodila in splošne smernice glede prevoza nevarnega blaga, vključno s:
|
9.2 |
Pogoji, pod katerimi se lahko prevažajo vojaško orožje in strelivo ter športno orožje. |
10. |
VAROVANJE |
10.1 |
Varnostna navodila in smernice, ki niso zaupna in morajo vključevati pristojnosti in odgovornosti operativnega osebja. Treba je vključiti tudi usmeritve in postopke za obravnavanje kaznivih dejanj na letalu, kot so nezakonito vmešavanje, sabotaže, grožnje z bombami in ugrabitve, in poročanje o njih. |
10.2 |
Opis preventivnih ukrepov varovanja in usposabljanja. Opomba: Posamezni deli varnostnih navodil in smernic lahko ostanejo zaupni. |
11. |
OBRAVNAVANJE DOGODKOV, NJIHOVO PRIJAVLJANJE IN POROČANJE O NJIH Postopki za obravnavanje dogodkov, njihovo prijavljanje in poročanje o njih. Ta oddelek mora zajemati:
|
12. |
PRAVILA LETENJA Pravila letenja vključujejo:
|
13. |
ZAKUP Opis operativnih dogovorov za zakup, s tem povezani postopki in upravljavske odgovornosti. |
B. |
ZADEVE V ZVEZI Z OPERACIJO LETALA, VEZANE NA TIP LETALA Treba je upoštevati razlike med tipi in različicami tipov po naslednjih razdelkih: |
0. |
SPLOŠNE INFORMACIJE IN MERSKE ENOTE |
0.1 |
Splošne informacije (npr. dimenzije letala), vključno z opisom merskih enot, ki se uporabljajo pri operaciji zadevnega tipa letala, in pretvorbenimi tabelami. |
1. |
OMEJITVE |
1.1 |
Opis certificiranih omejitev in veljavnih operativnih omejitev, ki vključuje:
|
2. |
OBIČAJNI POSTOPKI |
2.1 |
Običajni postopki in naloge, dodeljene posadki, ustrezni seznami za preverjanje, sistem uporabe seznamov za preverjanje in izjava, ki vključuje postopke potrebnega usklajevanja med letalsko posadko in kabinskim osebjem. Treba je vključiti naslednje običajne postopke in naloge:
|
3. |
NEOBIČAJNI POSTOPKI IN POSTOPKI V SILI |
3.1 |
Neobičajni postopki in postopki v sili ter naloge, dodeljene posadki, ustrezni seznami za preverjanje, sistem uporabe seznamov za preverjanje in izjava, ki vključuje postopke potrebnega usklajevanja med letalsko posadko in kabinskim osebjem. Treba je vključiti naslednje neobičajne postopke in postopke v sili ter naloge:
|
4. |
ZMOGLJIVOST |
4.0 |
Podatki o zmogljivosti morajo biti navedeni v obliki, ki omogoča njihovo enostavno uporabo. |
4.1 |
Podatki o zmogljivosti. Treba je vključiti gradivo o zmogljivosti, ki zagotavlja potrebne podatke za uskladitev z zahtevami glede zmogljivosti iz OPS 1, poddeli F, G, H in I, na podlagi katerih se lahko določijo:
|
4.1.1 |
Dodatni podatki za lete v pogojih zaledenitve. Treba je vključiti vse certificirane podatke o zmogljivosti, ki se nanašajo na dopustno konfiguracijo ali odklon od konfiguracije, kot je nedelujoči sistem za preprečevanje blokiranja koles med zaviranjem. |
4.1.2 |
Če v odobrenem AFM niso na voljo podatki o zmogljivosti, ki se zahtevajo za ustrezen razred zmogljivosti, je treba vključiti druge podatke, sprejemljive za organ. Lahko pa operativni priročnik vsebuje sklicevanje na odobrene podatke iz AFM, če se takšni podatki verjetno ne bodo pogosto uporabljali ali se ne bodo uporabljali v sili. |
4.2 |
Dodatni podatki o zmogljivosti. Če je ustrezno, dodatni podatki o zmogljivosti vključujejo:
|
5. |
NAČRTOVANJE LETA |
5.1 |
Podatki in navodila, potrebna za načrtovanje pred in med letom, vključno z dejavniki, kot so načrtovanje hitrosti in nastavitve moči. Kjer je ustrezno, je treba vključiti postopke za primere, ko en ali več motorjev ne deluje, ETOPS (predvsem pri potovalni hitrosti, ko en motor ne deluje, in največji dovoljeni oddaljenosti od ustreznega letališča, določeni v skladu z OPS 1.245) in lete do izoliranih letališč. |
5.2 |
Postopek za izračun potrebnega goriva za različne faze leta v skladu z OPS 1.255. |
6. |
MASA IN RAVNOTEŽJE Navodila in podatki za izračun mase in ravnotežja, ki vključujejo:
|
7. |
NALAGANJE Postopki in predpisi za nalaganje in zavarovanje tovora na letalu. |
8. |
SEZNAM ODKLONA OD KONFIGURACIJE Seznam odklona od konfiguracije (CDL), če ga zagotovi izdelovalec, pri čemer je treba upoštevati tipe in različice, ki se uporabljajo, vključno s postopki, ki se uporabijo, če se letalo odpošlje v skladu s pogoji iz njegovega seznama CDL. |
9. |
SEZNAM MINIMALNE OPREME Seznam minimalne opreme (MEL), pri čemer se upoštevajo tipi in različice letal, ki se uporabljajo, ter vrsta(-e)/območje(-a) operacij(-e). V MEL je treba vključiti navigacijsko opremo in upoštevati zmogljivost, ki se zahteva za zračno pot in območje operacij(-e). |
10. |
OPREMA ZA PREŽIVETJE IN REŠEVALNA OPREMA |
10.1 |
Seznam opreme za preživetje, ki mora biti na letalu za zračne poti, po katerih bo letalo letelo, in postopki za preverjanje uporabnosti ter opreme pred vzletom. Treba je vključiti tudi navodila glede kraja nahajanja, dostopnosti in uporabe opreme za preživetje in reševalne opreme in s tem povezan seznam oziroma sezname za preverjanje. |
10.2 |
Postopek za določitev zahtevane količine kisika in količine, ki je na voljo. Treba je upoštevati profil leta, število oseb na letalu in možno znižanje tlaka v kabini. Podatki morajo biti navedeni v obliki, ki omogoča njihovo enostavno uporabo. |
11. |
POSTOPKI EVAKUACIJE V SILI |
11.1 |
Navodila za pripravo evakuacije v sili, vključno z usklajevanjem posadke in določitvijo centra za nevarnosti. |
11.2 |
Postopki evakuacije v sili. Opis nalog vseh članov posadke za hitro evakuacijo iz letala in ravnanje s potniki pri pristanku v sili na kopnem ali vodi ali v drugih nevarnostih. |
12. |
SISTEMI NA LETALU Opis sistemov na letalu, njihovih komand in prikazov, vključno z navodili za uporabo. |
C. |
NAVODILA IN INFORMACIJE O ZRAČNIH POTEH IN LETALIŠČIH |
1. |
Navodila in informacije o komunikacijah, navigaciji in letališčih, vključno z najnižjimi nivoji in višinami letenja za vsako predvideno zračno pot ter operativnimi minimumi za vsako predvideno letališče, vključno z:
|
D. |
USPOSABLJANJE |
1. |
Programi usposabljanja in preverjanja usposobljenosti za celotno operativno osebje z dodeljenimi operativnimi nalogami v zvezi s pripravo in/ali izvajanjem leta. |
2. |
Programi usposabljanja in preverjanja usposobljenosti morajo vključevati: |
2.1 |
za letalsko posadko; vse ustrezne točke iz poddelov E in N; |
2.2 |
za kabinsko osebje. vse ustrezne točke iz poddela O; |
2.3 |
za zadevno operativno osebje, vključno s člani posadke:
|
2.4 |
Za operativno osebje, razen članov posadk (npr. razpečevalec, osebje za oskrbo letal itd.): vse druge ustrezne točke iz OPS, ki se nanašajo na njihove dolžnosti. |
3. |
Postopki |
3.1 |
Postopki za usposabljanje in preverjanje usposobljenosti. |
3.2 |
Postopki, ki jih je treba uporabiti, če osebje ne doseže ali ne vzdržuje zahtevanih standardov. |
3.3 |
Postopki za preprečitev, da bi se neobičajne ali nevarne, ki zahtevajo uporabo nekaterih ali vseh postopkov v nevarnosti ali v sili in simulacijo IMC z nenaravnimi sredstvi, simulirale med leti v komercialnem zračnem prevozu. |
4. |
Opis dokumentacije, ki jo je treba hraniti, in roki hranjenja. (Glej Dodatek 1 k OPS 1.1065.) |
Dodatek 1 k OPS 1.1065
Roki hranjenja dokumentov
Operator zagotovi, da se v sprejemljivi obliki, dostopni organu, hranijo toliko časa, kot je navedeno v spodnjih tabelah, naslednje informacije/dokumenti:
Opomba: Dodatne informacije glede hranjenja zapisov so navedene v delu M, odstavek M.A.306(c), Sistem tehnične knjige operatorja.
Tabela 1
Informacije, uporabljene za pripravo in izvedbo leta
Informacije, uporabljene za pripravo in izvedbo leta v skladu z OPS 1.135 |
|
Operativni načrt leta |
3 mesece |
Tehnična knjiga letala |
36 mesecev po datumu zadnjega vpisa v skladu z delom M, M.A.306(c) |
Dokumentacija NOTAM/AIS, ki se nanaša na zračno pot, če jo je operator za to pripravil |
3 mesece |
Dokumentacija o masi in ravnotežju |
3 mesece |
Prijava posebnega tovora, vključno s pisnim obvestilom vodje zrakoplova o nevarnem blagu |
3 mesece |
Tabela 2
Poročila
Poročila |
|
Dnevnik potovanja |
3 mesece |
Poročilo oziroma poročila o letu, namenjena zapisu vseh dogodkov v skladu z OPS 1.420, za katera vodja zrakoplova meni, da jih je treba sporočiti naprej/zabeležiti |
3 mesece |
Poročila o prekoračitvah delovnega časa in/ali skrajšanju časa počitka |
3 mesece |
Tabela 3
Zapisi o letalski posadki
Zapisi o letalski posadki |
|
Trajanje leta, delovnega časa in časa počitka |
15 mesecev |
Licenca |
Dokler član letalske posadke izkorišča privilegije iz licence operatorja |
Preusmeritveno usposabljanje in preverjanje |
3 leta |
Tečaj poveljevanja (vključno s preverjanjem) |
3 leta |
Periodično usposabljanje in preverjanje |
3 leta |
Usposabljanje in preverjanje usposobljenosti za delo na katerem koli pilotovem sedežu |
3 leta |
Najnovejše izkušnje (glej OPS 1.970) |
15 mesecev |
Usposobljenost za zračno pot in letališče (glej OPS 1.975) |
3 leta |
Usposabljanje in usposobljenost za posebne operacije, ki jih zahteva OPS (npr. operacije ETOPS CAT II/III) |
3 leta |
Usposabljanje za prevoz nevarnega blaga, če je ustrezno |
3 leta |
Tabela 4
Zapisi o kabinskem osebju
Zapisi o kabinskem osebju |
|
Trajanje leta, delovnega časa in časa počitka |
15 mesecev |
Začetno in preusmeritveno usposabljanje ter izobraževanje o razlikah (vključno s preverjanji) |
Dokler je član kabinskega osebja zaposlen pri operatorju |
Periodično in osvežitveno usposabljanje (vključno s preverjanji) |
12 mesecev potem, ko je član kabinskega osebja prenehal delati za operatorja |
Usposabljanje za prevoz nevarnega blaga, če je ustrezno |
3 leta |
Tabela 5
Zapisi o drugem operativnem osebju
Zapisi o drugem operativnem osebju |
|
Zapisi o usposabljanju/usposobljenosti drugega osebja, za katerega se v skladu z OPS zahteva odobreni program usposabljanja |
Zadnja dva zapisa o usposabljanju |
Tabela 6
Drugi zapisi
Drugi zapisi |
|
Zapisi o odmerkih kozmičnega in solarnega sevanja |
12 mesecev potem, ko je član posadke prenehal delati za operatorja |
Zapisi o sistemu kakovosti |
5 let |
Dokument o prevozu nevarnega blaga |
3 mesece po opravljenem letu |
Kontrolni seznam za prevzem nevarnega blaga |
3 mesece po opravljenem letu |
PODDEL Q
OMEJITVE LETALSKEGA DELOVNEGA ČASA IN DELOVNEGA ČASA TER ZAHTEVANI POČITEK
OPS 1.1090
Cilj in področje uporabe
1. |
Operator določi za člane posadke omejitev trajanja letov in delovnega časa ter čas počitka (FTL). |
2. |
Operator zagotovi, da so za vse njegove lete: |
2.1 |
Omejitve trajanja letov in delovnega časa ter čas počitka v skladu z:
|
2.2 |
Leti se načrtujejo tako, da se zaključijo v dovoljenem letalskem delovnem času, pri čemer se upošteva čas, potreben za pripravo posadke na letenje, let in pripravo letala za naslednji let. |
2.3 |
Delovni programi se pripravijo in objavijo dovolj zgodaj, da se članom posadke omogoči načrtovanje ustreznega počitka. |
3. |
Odgovornosti operatorja |
3.1 |
Operator za vsakega člana posadke določi domačo bazo. |
3.2 |
Operatorji morajo upoštevati razmerje med pogostnostjo ter vzorcem letalskega delovnega časa posadke in časa počitka ter skupne učinke dolgega delovnega časa, ki ga prekinja le kratkotrajen počitek. |
3.3 |
Operatorji morajo delovne naloge načrtovati tako, da se preprečijo neželene prakse, kot so izmenjava dnevnega/nočnega delovnega časa ali takšna delovna razporeditev članov posadke, ki povzroča resne motnje uveljavljenih vzorcev spanja/dela. |
3.4 |
Operatorji morajo načrtovati proste krajevne dneve in o njih člane posadke vnaprej obvestiti. |
3.5 |
Operatorji zagotovijo, da je čas počitka dovolj dolg, da posadka lahko premaga utrujenost zaradi predhodnih nalog in se do začetka naslednjega letalskega delovnega časa dobro spočije. |
3.6 |
Operatorji zagotovijo tako načrtovanje letalskega delovnega časa posadke, ki članom posadke omogoči zadosten počitek, da lahko v vseh okoliščinah zadovoljivo opravljajo svoje naloge. |
4. |
Odgovornosti člana posadke |
4.1 |
Član posadke ne sme upravljati letala, če ve, da je preutrujen ali da obstaja nevarnost, da postane preutrujen, ali če se počuti tako slabo, da bi to lahko ogrozilo let. |
4.2 |
Člani posadke morajo čim bolje izkoristiti zagotovljene možnosti in zmogljivosti za počitek ter svoj čas počitka ustrezno načrtovati in izkoristiti. |
5. |
Odgovornosti uprave za civilno letalstvo |
5.1 |
Odstopanja |
5.1.1 |
Ob upoštevanju določb člena 8 lahko organ odobri odstopanja od zahtev iz tega poddela v skladu z veljavno zakonodajo in postopki v zadevnih državah članicah in po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. |
5.1.2 |
Operator mora organu na podlagi operativnih izkušenj in ob upoštevanju drugih ustreznih dejavnikov, kot so trenutno veljavna znanstvena spoznanja, dokazati, da njegov zahtevek za odstopanje zagotavlja ustrezno raven varnosti. Takšna odstopanja morajo spremljati ustrezni ublažitveni ukrepi, kjer je ustrezno. |
OPS 1.1095
Opredelitev pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.1 |
Povečana letalska posadka: Letalska posadka, ki obsega več kot najmanjše število članov, zahtevano za operacijo letala, in v kateri vsak član letalske posadke lahko zapusti svoje delovno mesto in ga nadomesti drug, ustrezno usposobljen član letalske posadke. |
1.2 |
Čas letenja: Čas od prvega premika letala z njegovega parkirnega prostora zaradi vzleta do njegove zaustavitve na označenem parkirnem prostoru in zaustavitve vseh motorjev in propelerjev. |
1.3 |
Odmor: Čas brez vseh službenih dolžnosti, ki se šteje za delovni čas in je krajši od časa počitka. |
1.4 |
Dolžnost: Katera koli naloga, ki jo mora opraviti član posadke in je povezana s poslovanjem imetnika AOC. Razen če ta uredba ne vsebuje posebnih določb, določi organ, ali in v kakšnem obsegu se stanje pripravljenosti šteje za dolžnost. |
1.5 |
Delovni čas: Obdobje, ki se začne, ko začne član posadke na zahtevo operatorja izvajati svoje dolžnosti, in ustavi, ko je član posadke brez vseh dolžnosti. |
1.6 |
Letalski delovni čas posadke: Letalski delovni čas posadke (FDP) je čas, ko določena oseba dela na zrakoplovu kot član njegove posadke. FDP se začne, ko se mora član posadke na zahtevo operatorja prijaviti na let ali vrsto letov, konča pa po opravljenem zadnjem letu, na katerem je bil operativni član posadke. |
1.7 |
Domača baza: Kraj, ki ga za člana posadke določi operator, na katerem član posadke ponavadi začne in konča delovni čas ali vrsto delovnih časov in na katerem operator v običajnih okoliščinah ni odgovoren za nastanitev zadevnega člana posadke. |
1.8 |
Krajevni dan: Časovno obdobje, ki traja 24 ur in se začne ob 00:00 po krajevnem času. |
1.9 |
Krajevna noč: Časovno obdobje, ki traja osem ur med 22:00 in 8:00 po krajevnem času. |
1.10 |
En dan brez dolžnosti: En dan brez dolžnosti vključuje dve krajevni noči. Čas počitka je lahko sestavni del prostega dne. |
1.11 |
Operativni član posadke: Član posadke, ki izvaja svoje dolžnosti na letalu med letom ali med katerim koli njegovim delom. |
1.12 |
Razporeditev: Premestitev neoperativnih članov posadke iz kraja v kraj na zahtevo operatorja, ki ne vključuje časa potovanja. Čas potovanja se določi kot:
|
1.13 |
Čas počitka: Določeno neprekinjeno časovno obdobje, ko je član posadke brez vseh službenih dolžnosti in ni v pripravljenosti na letališču. |
1.14 |
Pripravljenost: Določeno časovno obdobje, ko mora biti član posadke na zahtevo operatorja na voljo, da se ga brez vmesnega počitka določi za let ali razporedi ali da prevzame katero koli drugo dolžnost. |
1.15 |
Spodnja faza cirkadianega ritma (WOCL): Spodnja faza cirkadianega (dnevnega) ritma je čas med 2:00 in 5:59. V obsegu treh časovnih pasov se WOCL nanaša na čas domače baze. Pri razliki več kot treh časovnih pasov se WOCL v prvih 48 urah po zapustitvi časovnega pasu domače baze nanaša na čas domače baze, potem pa na krajevni čas. |
OPS 1.1100
Omejitev trajanja letov in delovnega časa
1.1 |
Skupno število delovnih ur Operatorj zagotovi, da skupni delovni čas, za katerega je razporejen član posadke, ne presega:
|
1.2 |
Omejitev skupnih časov letenja Operator zagotovi, da skupni časi letenja, na katerega je posamezni član posadke razporejen kot operativni član posadke, ne presega
|
OPS 1.1105
Najdaljši dovoljeni dnevni letalski delovni čas posadke (FDP)
1.1 |
Ta OPS se ne uporablja za operacije z enim pilotom in za operacije v primeru nujne medicinske pomoči. |
1.2 |
Operator določi prijavne čase, ki v skladu z dovoljenjem organa stvarno upoštevajo čas za izvedbo varnostnih nalog na tleh. |
1.3 |
Najdaljši dovoljeni osnovni dnevni FDP znaša 13 ur. |
1.4 |
Od teh 13 ur se odšteje 30 minut za vsak sektor od tretjega sektorja naprej, vendar skupaj največ dve uri. |
1.5 |
Če se FDP začne v WOCL, se najdaljši dovoljeni čas iz točk 1.3 in 1.4 skrajša za 100 odstotkov njegovega prekrivanja, a največ za dve uri. Če se FDP konča v WOCL ali ga popolnoma zaobjame, se najdaljši dovoljeni FDP iz točk 1.3 in 1.4 skrajša za 50 odstotkov njegovega pokrivanja. |
2. |
Podaljšanje: |
2.1 |
Najdaljši dovoljeni dnevni FDP se lahko podaljša največ za eno uro. |
2.2 |
Podaljšanje ni dovoljeno za osnovni FDP šestih sektorjev ali več. |
2.3 |
Če se FDP prekriva z WOCL za manj kot dve uri, se podaljšanje omeji na največ štiri sektorje. |
2.4 |
Če se FDP prekriva z WOCL za več kot dve uri, se podaljšanje omeji na največ dva sektorja. |
2.5 |
V sedmih zaporednih dnevih sta dovoljeni največ dve podaljšanji. |
2.6 |
Če je za FDP predvideno podaljšanje, se najkrajši predpisani čas počitka pred letom in najkrajši predpisani čas po njem podaljšata za dve uri ali pa se za štiri ure podaljša samo čas počitka po operaciji. Če se podaljšanje uporabi za zaporedne FDP, potekata počitek pred letom in počitek po letu med dvema letoma drug za drugim. |
2.7 |
Če se podaljšani FDP začne v času od 22:00 do 4:59, operator FDP omeji na 11 ur in 45 minut. |
3. |
Kabinsko osebje |
3.1 |
Za kabinsko osebje, razporejeno za let ali vrsto letov, se FDP lahko podaljša za razliko v času prijave kabinskega osebja in letalske posadke, če razlika ne presega ene ure. |
4. |
Operativna stabilnost |
4.1 |
Predvideni vozni red letenja mora omogočiti, da se leti lahko zaključijo v najdaljšem dovoljenem letalskem delovnem času posadke. Kot pomoč pri doseganju tega cilja operatorji spremenijo vozni red letenja ali ureditev za sestavljanje posadk najkasneje takrat, ko dejanska operacija preseže maksimalni FDP za več kot 33 odstotkih letov iz tega voznega reda letenja v predvideni prometni sezoni. |
5. |
Razporeditev |
5.1 |
Ves čas, porabljen za razporeditev, se šteje za delovni čas. |
5.2 |
Razporeditev po prijavi, vendar pred začetkom dela na letalu, se vključi kot sestavni del FDP, vendar se ne šteje za sektor. |
5.3 |
Sektor razporeditve, ki sledi neposredni vključitvi v delo na letalu, se upošteva pri izračunu najkrajšega časa počitka v skladu z OPS 1.1110, točki 1.1 in 1.2 v nadaljevanju. |
6. |
Podaljšani FDP (Deljeni delovni čas) |
6.1 |
Organ lahko v skladu z določbami člena 8 odobri operacijo na podlagi podaljšanega FDP, ki vključuje odmor. |
6.2 |
Operator mora organu na podlagi operativnih izkušenj in ob upoštevanju drugih ustreznih dejavnikov, kot so trenutno veljavna znanstvena spoznanja, dokazati, da njegov zahtevek za podaljšani FDP zagotavlja ustrezno raven varnosti. |
OPS 1.1110
Čas počitka
1. |
Najkrajši čas počitka |
1.1 |
Najkrajši čas počitka, ki ga je treba zagotoviti pred začetkom letalskega delovnega časa posadke v domači bazi, mora trajati vsaj tako dolgo kot predhodni delovni čas ali 12 ur, kar traja dlje. |
1.2 |
Najkrajši čas počitka, ki ga je treba zagotoviti pred začetkom letalskega delovnega časa posadke zunaj domače baze, mora trajati vsaj tako dolgo kot predhodni delovni čas ali deset ur, kar traja dlje; pri najkrajšem času počitka zunaj domače baze mora operator omogočiti osemurno spanje, pri čemer ustrezno upošteva čas potovanja in druge fiziološke potrebe. |
1.3 |
Operator zagotovi, da se učinki časovnih razlik na člane posadke izravnajo z dodatnim počitkom, ureditev tega pa določi organ ob upoštevanju določb člena 8. |
1.4.1 |
Ne glede na točki 1.1 in 1.2 ter ob upoštevanju določb člena 8 lahko organ odobri ureditev s skrajšanim časom počitka. |
1.4.2 |
Operator mora organu na podlagi operativnih izkušenj in ob upoštevanju drugih ustreznih dejavnikov, kot so trenutno veljavna znanstvena spoznanja, dokazati, da njegov zahtevek za skrajšani čas počitka zagotavlja ustrezno raven varnosti. |
2. |
Čas počitka |
2.1 |
Operator zagotovi, da se najkrajši čas počitka v skladu s prej navedenim redno podaljša na tedenski čas počitka, ki znaša 36 ur in vključuje dve krajevni noči, tako da ni med koncem enega tedenskega počitka in začetkom naslednjega nikoli več kot 168 ur. Kot izjemo od OPS 1.1095, točka 1.9, lahko organ določi, da se druga od obeh krajevnih noči začne ob 20:00, če tedenski počitek traja vsaj 40 ur. |
OPS 1.1115
Podaljšanje letalskega delovnega časa posadke zaradi počitka med letom
1. |
Ob upoštevanju določb člena 8 in če operator organu na podlagi operativnih izkušenj ter ob upoštevanju drugih ustreznih dejavnikov, kot so trenutno veljavna znanstvena spoznanja, dokaže, da njegov zahtevek zagotavlja ustrezno raven varnosti: |
1.1 |
Povečanje letalske posadke Organ določi zahteve v zvezi s povečanjem osnovne letalske posadke zaradi podaljšanja letalskega delovnega časa posadke prek omejitev iz OPS 1.1105 zgoraj; |
1.2 |
Kabinsko osebje Organ določi zahteve v zvezi z najkrajšim časom počitka člana oziroma članov kabinskega osebja med letom, če FDP presega omejitve iz OPS 1.1105 zgoraj. |
OPS 1.1120
Nepredvidene okoliščine dejanskih operacij – presoja vodje zrakoplova
1. |
Ob upoštevanju potrebe po preudarnem obvladovanju v nadaljevanju navedenih okoliščin se med dejansko operacijo, ki se začne s časom prijave, lahko predpisane omejitve za delovni čas posadke ter čas opravljanja dolžnosti in čas počitka iz tega poddela v nepredvidenih okoliščinah spremenijo. Vsaka takšna sprememba mora biti po posvetovanju z vsemi drugimi člani posadke sprejemljiva za vodjo zrakoplova in mora v vsakem primeru izpolnjevati naslednje zahteve: |
1.1 |
najdaljši dovoljeni FDP iz predhodne točke 3 OPS 1.1105 se ne sme podaljšati za več kot dve uri, razen če se ne poveča posadka; v tem primeru se najdaljši dovoljeni letalski delovni čas posadke lahko podaljša za največ tri ure; |
1.1.2 |
če se pri zadnjem sektorju določenega FDP po vzletu pojavijo nepredvidene okoliščine, ki povzročijo prekoračitev dovoljenega podaljšanja, se lahko nadaljuje let do predvidenega namembnega letališča ali do nadomestnega letališča; |
1.1.3 |
v takšnih okoliščinah se lahko čas počitka po FDP skrajša, vendar ne pod najkrajši čas počitka iz OPS 1.1110, točka 1.2 iz tega poddela; |
1.2 |
vodja zrakoplova lahko v posebnih okoliščinah, ki bi lahko povzročile hudo preutrujenost, po posvetovanju s prizadetimi člani posadke skrajša dejanski delovni čas posadke in/ali podaljša čas počitka, da tako odpravi morebitne škodljive učinke na varnost leta; |
1.3 |
operator zagotovi, da: |
1.3.1 |
mu vodja zrakoplova predloži poročilo, kadar koli se po njegovi presoji podaljša FDP ali skrajša čas počitka med dejanskim izvajanjem operacije; in |
1.3.2 |
da se v primeru, če podaljšanje FDP ali skrajšanje časa počitka presega eno uro, en izvod poročila, ki mu mora dodati svoje pripombe operator, pošlje organu najkasneje v 28 dneh po dogodku. |
OPS 1.1125
Pripravljenost
1. |
Pripravljenost na letališču |
1.1 |
Član posadke je v pripravljenosti na letališču od prijave na običajnem prijavnem mestu do konca časa pripravljenosti, o katerem je bil obveščen. |
1.2 |
Pripravljenost na letališču se v celoti upošteva pri izračunu skupnega števila delovnih ur. |
1.3 |
Če pripravljenosti na letališču takoj sledi delo med letom, organ določi razmerje med pripravljenostjo na letališču in delovnim časom med letom. V tem primeru se pri izračunu najkrajšega časa počitka prišteje pripravljenost na letališču delovnemu času iz OPS 1.1110, točki 1.1 in 1.2. |
1.4 |
Če pripravljenosti na letališču ne sledi delo med letom, ji mora slediti vsaj čas počitka, ki ga ureja organ. |
1.5 |
Med pripravljenostjo na letališču zagotovi operator članu posadke miren in udoben prostor, ki ni dostopen javnosti. |
2. |
Druge oblike pripravljenosti (vključno s pripravljenostjo v hotelu) |
2.1 |
Ob upoštevanju določb člena 8 vse druge oblike pripravljenosti ureja organ, ob upoštevanju naslednjega: |
2.1.1 |
Vse dejavnosti se vnesejo v delovne programe in/ali sporočijo vnaprej. |
2.1.2 |
Začetek in konec časa pripravljenosti se določita in sporočita vnaprej. |
2.1.3 |
Določi se najdaljši čas pripravljenosti v kraju, ki ni navedena točka javljanja. |
2.1.4 |
Ob upoštevanju zmogljivosti, ki so na voljo članu posadke za počitek, in drugih ustreznih dejavnikov se določi razmerje med pripravljenostjo in dodeljenim delovnim časom med letom, ki sledi pripravljenosti. |
2.1.5 |
Določi se, kako se čas pripravljenosti upošteva pri izračunu skupnega števila delovnih ur. |
OPS 1.1130
Prehranjevanje
Treba je zagotoviti možnosti za zaužitje hrane in pijače, da se prepreči kakršno koli zmanjšanje sposobnosti člana posadke za izvajanje nalog, zlasti če FDP presega šest ur.
OPS 1.1135
Zapisi o letalskem delovnem času posadke, času izvajanja dolžnosti in času počitka
1. |
Operator zagotovi, da zapisi o članu posadke vključujejo:
ter da se jih vodi v skladu z zahtevami iz tega poddela, kopije teh zapisov pa se na zahtevo dajo na razpolago članu posadke. |
2. |
Če zapisi, ki jih operator vodi v skladu z odstavkom 1, ne zajemajo vsega njegovega letalskega delovnega časa med letom, časa opravljanja dolžnosti in časa počitka, zadevni član posadke vodi individualne zapise o svojih:
|
3. |
Član posadke predloži svoje zapise na zahtevo operatorju, pri katerem je zaposlen, preden začne letalski delovni čas med letom. |
4. |
Zapisi se hranijo vsaj 15 koledarskih mesecev po zadnjem pomembnem vpisu ali dlje, če se to zahteva v skladu z nacionalno zakonodajo. |
5. |
Operatorji ločeno hranijo tudi vsa poročila vodij zrakoplovov o odločitvah o podaljšanem letalskem delovnem času posadke, podaljšanem času letenja in skrajšanem času počitka, ki so jih sprejeli po svoji presoji, vsaj šest mesecev po dogodku. |
PODDEL R
ZRAČNI PREVOZ NEVARNEGA BLAGA
OPS 1.1145
Splošno
Operator mora izpolnjevati veljavne določbe iz tehničnih navodil, ne glede na to, ali:
(a) |
let poteka v celoti ali deloma na ozemlju države ali v celoti zunaj nje; ali |
(b) |
ima dovoljenje za prevoz nevarnega blaga v skladu z OPS 1.1155. |
OPS 1.1150
Izrazje
(a) |
Izrazi, uporabljeni v tem poddelu, pomenijo naslednje:
|
OPS 1.1155
Odobritev prevoza nevarnega blaga
(a) |
Operator ne prevaža nevarnega blaga, razen če to odobri organ. |
(b) |
Pred izdajo dovoljenja za prevoz nevarnega blaga operator zagotovi organu, da je bilo opravljeno primerno usposabljanje, da vsi ustrezni dokumenti (na primer dokumenti za zemeljsko oskrbo, oskrbo letal, usposabljanje) vsebujejo informacije in navodila o nevarnem blagu ter da so vzpostavljeni postopki za zagotovitev varnega ravnanja z nevarnim blagom v vseh fazah zračnega prevoza. |
Opomba: Izjema ali dovoljenje iz OPS 1.1165(b)(1) ali (2) se izvaja poleg zgornje določbe in pogojev iz (b) ni treba neizogibno uporabljati.
OPS 1.1160
Področje uporabe
Predmeti in snovi, ki bi se sicer razvrstili kot nevarno blago, vendar zanje ne veljajo tehnična navodila v skladu z deloma 1 in 8 navedenih navodil, so izvzeti iz določb tega poddela, pod pogojem, da:
(a) |
so z dovoljenjem operatorja vnešeni na letalo z namenom, da med letom zagotavljajo zdravstveno pomoč bolniku in:
|
(b) |
morajo biti na letalu in so v skladu z ustreznimi zahtevami ali iz operativnih razlogov, čeprav je treba predmete in snovi, ki so namenjeni za nadomestilo ali ki so bili odstranjeni z namenom, da se jih nadomesti, na letalu prevažati v skladu s tehničnimi navodili; |
(c) |
so v prtljagi, ki:
|
OPS 1.1165
Omejitve prevoza nevarnega blaga
(a) |
Operator zagotovi, da se predmeti in snovi ali drugo blago, deklarirano kot nevarno blago, ki so v tehničnih navodilih posebej z imenom ali generičnim opisom navedeni kot v vsakem primeru prepovedani za prevoz, ne prevažajo na nobenem letalu. |
(b) |
Operator ne prenaša predmetov in snovi ali drugega blaga, deklariranega kot nevarno blago, ki so v tehničnih navodilih navedeni kot prepovedani za prevoz v običajnih okoliščinah, razen če so bile izpolnjene sledeče zahteve iz navedenih navodil:
|
OPS 1.1190
Namenoma prazno
OPS 1.1195
Sprejem nevarnega blaga
(a) |
Operator ne sprejme nevarnega blaga, razen če:
poleg drugih zahtev v zvezi z jezikom. |
(b) |
Operator uporabi sprejemni kontrolni seznam, ki omogoča preveritev vseh ustreznih podatkov in je v takšni obliki, ki omogoča zapis ugotovitev sprejemnega pregleda na roko ali z mehanskim ali računalniškim sredstvom. |
OPS 1.1200
Preveritev poškodb, prepuščanja ali kontaminacije
(a) |
Operator zagotovi, da:
|
OPS 1.1205
Odstranitev kontaminacije
(a) |
Operator zagotovi, da:
|
(b) |
V primeru neskladnosti s kakršno koli omejitvijo iz tehničnih navodil, ki veljajo za stopnjo sevanja ali kontaminacijo,
|
OPS 1.1210
Omejitve pri natovarjanju
(a) |
Potniška in pilotska kabina. Operator zagotovi, da se nevarno blago ne prevaža v kabini letala, v kateri so potniki, ali v pilotski kabini, razen če je drugače navedeno v tehničnih navodilih. |
(b) |
Prostori za tovor. Operator zagotovi, da se nevarno blago naloži na letalo, loči od drugega tovora ter zloži in zavaruje v skladu s tehničnimi navodili. |
(c) |
Nevarno blago, namenjeno samo za prevoz na tovornih letalih. Operator zagotovi, da se tovorki nevarnega blaga, ki imajo oznako „Samo za tovorno letalo“, prevažajo na tovornih letalih in natovorijo v skladu s tehničnimi navodili. |
OPS 1.1215
Zagotavljanje informacij
(a) |
Informacije za osebje. Operator mora zagotoviti informacije v operativnem priročniku in/ali drugih primernih priročnikih, kar bo omogočilo osebju izvajanje svojih obveznosti, kot je določeno v tehničnih navodilih, vključno z ukrepi v primeru nevarnosti, ki vključujejo nevarno blago. Če je ustrezno, morajo biti te informacije predložene tudi odpravniku letov. |
(b) |
Informacije za potnike in druge osebe
|
(c) |
Informacije za člane posadke. Operator zagotovi, da:
(Glej tabelo 1 v Dodatku 1 k OPS 1.1065 za rok hranjenja dokumentacije). |
(d) |
Informacije v primeru letalskega incidenta ali nesreče.
|
(e) |
Informacije v primeru nevarnosti med letom.
|
OPS 1.1220
Programi usposabljanja
(a) |
Operator v skladu s tehničnimi navodili vzpostavi in izvaja programe usposabljanja osebja, ki jih mora odobriti organ. |
(b) |
Operator mora zagotoviti, da osebje opravi usposabljanje, ki ustreza njihovim odgovornostim. |
(c) |
Operator mora zagotoviti, da se za osebe, ki se jih zaposli na delovno mesto, povezano z zračnim prevozom nevarnega blaga, zagotovi usposabljanje ali se preveri, da so usposabljanje že opravile. |
(d) |
Operator zagotovi, da celotno osebje, ki je bilo vključeno v usposabljanje, opravi preskus, da se preveri razumevanje njihovih odgovornosti. |
(e) |
Operator zagotovi, da se celotno osebje, ki mora biti vključeno v usposabljanje za ravnanje z nevarnim blagom, vsaj vsaki dve leti vključi v periodično usposabljanje. |
(f) |
Operator zagotovi, da se vodi evidenca o usposabljanju za ravnanje z nevarnim blagom za celotno osebje, kot to zahtevajo tehnična navodila. |
(g) |
Operator zagotovi, da se osebje njegovega odpravnika letov usposablja, kot to zahtevajo tehnična navodila. |
OPS 1.1225
Poročila o incidentih in nesrečah, ki vključujejo nevarno blago
(a) |
Operator poroča o incidentih in nesrečah, ki vključujejo nevarno blago, organu in pristojnemu organu v državi, v kateri se je zgodila nesreča ali incident, v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.1225. Prvo poročilo se odpošlje v 72 urah po dogodku, razen če tega ne preprečujejo izredne okoliščine, in vsebuje podatke, ki so takrat na voljo. Če je potrebno, je treba čim prej sestaviti nadaljnje poročilo, ne glede na to, kakšne dodatne informacije so se pojavile. |
(b) |
Operator organ in pristojni organ v državi, v kateri se je zgodila nesreča ali incident, obvesti tudi o najdbi neprijavljenega ali nepravilno prijavljenega nevarnega blaga, odkritega med tovorom ali prtljago potnikov, v skladu z Dodatkom 1 k OPS 1.1225. Prvo poročilo se odpošlje v 72 urah po dogodku, razen če tega ne preprečujejo izredne okoliščine, in vsebuje podatke, ki so takrat na voljo. Če je potrebno, je treba čim prej sestaviti nadaljnje poročilo, ne glede na to, kakšne dodatne informacije so se pojavile. |
Dodatek 1 k OPS 1.1225
Poročila o incidentih in nesrečah, ki vključujejo nevarno blago
1. |
Operator zagotovi, da se poroča o vsakršni vrsti incidenta ali nesreče, ki vključuje nevarno blago, ne glede na to, ali se nevarno blago nahaja med tovorom, poštnimi pošiljkami, prtljago potnikov ali prtljago posadke. Poroča se tudi o najdbi neprijavljenega ali nepravilno prijavljenega nevarnega blaga med tovorom, poštnimi pošiljkami ali prtljago. |
2. |
Prvo poročilo se odpošlje v 72 urah po dogodku, razen če tega ne preprečujejo izredne okoliščine. Odpošlje se lahko na kakršen koli način: po elektronski pošti, telefonu ali telefaksu. Poročilo vključuje podatke, ki so takrat znani, iz razdelkov iz odstavka 3. Če je potrebno, se čim prej sestavi nadaljnje poročilo, ki vsebuje vse podatke, ki niso bili znani v času, ko je bilo odposlano prvo poročilo. Če je bilo poročilo podano ustno, se čim prej odpošlje pisno potrdilo. |
3. |
Prvo in vsako nadaljnje poročilo mora biti čimbolj natančno in mora vsebovati tiste od naslednjih podatkov, ki so relevantni:
|
4. |
Kopije ustreznih dokumentov in fotografije, če so bile narejene, se priložijo k poročilu. |
PODDEL S
VAROVANJE
OPS 1.1235
Zahteve glede varovanja
Operator zagotovi, da se celotno ustrezno osebje seznani z ustreznimi zahtevami nacionalnih programov varovanja države operatorja in da jih upošteva.
OPS 1.1240
Programi usposabljanja
Operator vzpostavi in izvaja odobrene programe usposabljanja, na podlagi katerih se člani posadk operatorja usposobijo za sprejem ustreznih ukrepov, s katerimi preprečijo dejanja nezakonitega vmešavanja, kot so sabotaže ali nezakonit zaseg letal, in zmanjšajo posledice takšnih dogodkov, če se zgodijo. Program usposabljanja je združljiv z nacionalnimi programi varovanja v letalstvu. Posamezni člani posadke poznajo in se usposobijo iz vseh ustreznih elementov programa usposabljanja.
OPS 1.1245
Poročanje o dejanjih nezakonitega vmešavanja
Po dejanju nezakonitega vmešavanja na krovu letala vodja zrakoplova, v njegovi odsotnosti pa operator, takoj predloži poročilo o takšnem dejanju pristojnemu lokalnemu organu in organu v državi operatorja.
OPS 1.1250
Kontrolni seznam za postopek pregleda letala
Operator zagotovi, da je na letalu kontrolni seznam postopkov, ki jih je treba uporabiti pri iskanju bombe ali improvizirane eksplozivne naprave (IED) v primeru domnevne sabotaže in pri pregledu letala zaradi skritega orožja, razstreliva ali drugih nevarnih naprav, če obstaja dobro utemeljen sum, da bi bilo letalo lahko predmet dejanja nezakonitega vmešavanja. Kontrolni seznam podpirajo navodila glede ustreznega poteka ukrepov, ki jih je treba sprejeti, če se najde bomba ali sumljiv predmet, in informacije o najmanj nevarnem kraju za bombo na določenem letalu, če jih zagotovi imetnik certifikata tipa.
OPS 1.1255
Varovanje v pilotski kabini
(a) |
Na vseh letalih, na katerih ima pilotska kabina vrata, je mogoče ta vrata zakleniti, zagotovijo ali vzpostavijo pa se načini ali postopki, sprejemljivi za organ, s katerimi kabinsko osebje lahko obvesti letalsko posadko v primeru sumljive dejavnosti ali kršitve varovanja v potniški kabini. |
(b) |
Vsa potniška letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 45 500 kg ali največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 60 so opremljena z odobrenimi vrati pilotske kabine, ki se lahko zaklenejo z vsakega pilotskega mesta in so oblikovana tako, da izpolnjujejo veljavne retroaktivne operativne zahteve za plovnost. Oblika teh vrat ne ovira izvajanja postopkov v sili v skladu z veljavnimi retroaktivnimi operativnimi zahtevami za plovnost. |
(c) |
Na vseh letalih, ki so v skladu z pododstavkom (b) opremljena z vrati pilotske kabine:
|
(1) UL L 315, 28.11.2003, str. 1.