EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0883
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Directive 2005/36/EC on the recognition of professional qualifications and Regulation on administrative cooperation through the Internal Market Information System
Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií a nariadenie [...] o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu
Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií a nariadenie [...] o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu
/* KOM/2011/0883 v konečnom znení - 2011/0435 (COD) */
Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií a nariadenie [...] o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu /* KOM/2011/0883 v konečnom znení - 2011/0435 (COD) */
DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.
KONTEXT A CIEĽ NÁVRHU
1.1.
Všeobecný kontext
Mobilita kvalifikovaných odborníkov
v Európskej únii je nízka. Zdá sa však, že existuje veľký nevyužitý
potenciál pre mobilitu. Podľa prieskumu Eurobarometer[1] z roku 2010 zvažuje 28 %
občanov EÚ prácu v zahraničí. Uznávanie odborných kvalifikácií je kľúčom
k tomu, aby základné slobody na vnútornom trhu fungovali efektívne
v prospech občanov EÚ. Mobilita by zároveň nemala ísť na úkor
spotrebiteľov, najmä pacientov, ktorí od zdravotníckych pracovníkov očakávajú
primerané jazykové znalosti. Okrem toho, potenciál integrovanejšieho trhu so
službami je v oblasti odborných služieb stále nevyužitý; kým v smernici
o službách[2]
z roku 2006 sa ponúkli nové príležitosti, hlavným zameraním smernice
o uznávaní odborných kvalifikácií z roku 2005[3] bola konsolidácia 15
existujúcich smerníc do jedného nástroja. Modernizáciou smernice by sa reagovalo aj na
potreby členských štátov, ktoré čelia čoraz väčšiemu nedostatku kvalifikovanej
pracovnej sily. Mobilita občanov EÚ v rámci jednotného trhu je
v tejto súvislosti dôležitou záležitosťou. Nedostatok pracovných síl bude
v budúcnosti nielen pretrvávať, ale predpokladá sa, že sa ešte zvýši,
najmä v sektore zdravotníctva, v sektore vzdelávania a takisto pri
rastúcich sektoroch, ako je stavebníctvo alebo obchodné služby. Komisia už vo
svojej stratégii na zabezpečenie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu (Európa 2020) zdôraznila potrebu podporiť mobilitu v
rámci EÚ. V Programe pre nové zručnosti a nové pracovné miesta[4] je upozornenie na pretrvávanie
nesúladu na trhu práce EÚ a na skutočnosť, že potenciál mobility pracovnej
sily nie je dostatočne využitý. V Správe o občianstve za rok 2010[5] sa takisto zdôrazňuje potreba
modernizácie tejto oblasti v záujme občanov EÚ. Komisia vo svojom
ročnom prieskume rastu za roky 2011 a 2012[6]
a v Akte o jednotnom trhu[7]
označila za hlavný problém uznávanie odborných kvalifikácií. V Akte
o jednotnom trhu sa zdôrazňuje potreba modernizácie existujúceho rámca ako
súčasti dvanástich hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery
medzi občanmi. Európska rada 23. októbra 2011[8]
vyzvala inštitúcie, aby vynaložili maximálne úsilie na dosiahnutie politickej
dohody o týchto 12 iniciatívach v Akte o jednotnom trhu vrátane
návrhu Komisie na modernizáciu smernice. Európsky parlament takisto vyzval
k prijatiu okamžitých opatrení vo svojej správe z 15. novembra 2011[9].
1.2.
Cieľ návrhu
Komisia
nenavrhuje novú smernicu, ale modernizáciu existujúcich opatrení sledujúcu
tieto ciele: ·
zjednodušenie komplexnosti postupov pomocou
európskeho profesijného preukazu, ktoré by ďalej využívali výhody úspešného
informačného systému o vnútornom trhu (IMI) (pozri oddiel 4.1); ·
reforma všeobecných pravidiel pre usadenie sa
v inom členskom štáte alebo dočasné presťahovanie sa (pozri oddiely 4.2, 4.3
a 4.4); ·
modernizácia systému automatického uznávania,
konkrétne zdravotných sestier, pôrodných asistentiek, farmaceutov
a architektov (pozri oddiely 4.5, 4.6 a 4.7); ·
ponúknutie právneho rámca v smernici pre
čiastočne kvalifikovaných odborníkov a notárov (pozri oddiel 4.8); ·
objasnenie záruk pre pacientov, ktoré sa týkajú
jazykových znalostí a rizík zanedbania starostlivosti, by sa malo lepšie
odraziť v právnom rámci (pozri oddiel 4.9); ·
vytvorenie právnej požiadavky na poskytovanie
užívateľsky priaznivých a obsažných informácií o pravidlách
upravujúcich uznávanie kvalifikácií podporených komplexnými zariadeniami
elektronickej verejnej správy pre celý proces uznávania kvalifikácií (pozri
oddiel 4.10); ·
začatie systematického skríningu a vzájomného
hodnotenia pre všetky regulované povolania v členských štátoch (pozri
oddiel 4.11).
2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Iniciatíva je výsledkom hodnotenia smernice ex
post a rozsiahlych konzultácií so všetkými hlavnými zainteresovanými stranami
vrátane príslušných orgánov, profesijných organizácií, akademických inštitúcií
a občanov.
2.1.
Hodnotenie
Hodnotenie ex-post sa uskutočnilo od marca 2010
do mája 2011. Európska komisia kontaktovala v súvislosti so smernicou
príslušné orgány a národných koordinátorov a získala približne 200
správ o skúsenostiach, ktoré sú uverejnené na webovej stránke Komisie[10]. Okrem toho si u spoločnosti GHK
Consulting objednala štúdiu[11]
zameranú na vplyvy nedávnych reforiem v oblasti vzdelávania na uznávanie
odborných kvalifikácií.
2.2.
Verejné konzultácie
Komisia 7. januára 2010 začala verejné
konzultácie o smernici. Útvary Komisie dostali 370 príspevkov.[12] Komisia 22. júna 2010 prijala zelenú knihu[13] „Modernizácia smernice
o uznávaní odborných kvalifikácií“. Doručených bolo okolo 420 príspevkov.
Komisia uskutočnila aj dve verejné konferencie o revízii smernice.
2.3.
Výsledky konzultácií
Všetky zainteresované strany uznali potrebu
zabezpečiť lepší prístup k informáciám o uznávaní kvalifikácií. Väčšina
občanov a profesijných organizácií podporuje zjednodušenie postupov
uznávania kvalifikácií, zatiaľ čo zástupcovia sektora zdravotníctva zdôraznili
potrebu zabezpečiť kvalitu služieb. Veľká väčšina zainteresovaných strán vo
všetkých kategóriách sa vyjadrila kladne o myšlienke európskeho
profesijného preukazu. Veľa profesijných organizácií vyjadrilo podporu revízie
koncepcie spoločných platforiem. Väčšina príslušných orgánov
a profesijných organizácií zastupujúcich povolania, ktoré využívajú automatické
uznávanie, sa zhodli na potrebe modernizovať tento systém.
2.4.
Riadiaca skupina pre európske profesijné preukazy
V januári 2011 Európska komisia zriadila
riadiacu skupinu externých expertov na prediskutovanie potreby
a realizovateľnosti európskeho profesijného preukazu. V skupine sa
stretli zástupcovia rozličných profesijných združení a príslušných orgánov
a uskutočnila celý rad prípadových štúdií[14],
ktoré prezentovala na Fóre jednotného trhu, ktoré sa uskutočnilo 3. a 4.
októbra v Krakove v Poľsku. Účastníci fóra vo svojom vyhlásení
privítali myšlienku európskeho profesijného preukazu.
2.5.
Posúdenie vplyvu
Komisia
uskutočnila posúdenie vplyvu rozličných alternatív politiky: V analýze sa
určilo osem skupín problémov, vyplývajúcich najmä z výsledkov hodnotenia
a z reakcií na zelenú knihu. Tieto skupiny problémov zahŕňajú:
prístup k informáciám tykajúcich sa postupov pri uznávaní
kvalifikácií, efektívnosť postupov pri uznávaní kvalifikácií, fungovanie
systému automatického uznávania kvalifikácií, podmienky usádzania a podmienky
týkajúce sa dočasnej mobility a rozsahu pôsobnosti smernice. Keďže sa
počas hodnotenia ukázalo verejné zdravie ako osobitný problém, ochrana
pacientov bola zmienená aj pri vymedzení problémov. Posledný problém súvisí s
nedostatočnou transparentnosť a odôvodnenie kvalifikačných požiadaviek pri
regulovaných povolaniach Počas analýzy
sa určili tri všeobecné ciele: uľahčovanie mobility odborníkov a obchodu
so službami vo vnútri EÚ, riešenie problému obsadzovania vysokokvalifikovaných
pracovných miest a ponúkanie viacerých možností uchádzačom
o zamestnanie. Tieto ciele sa premietli do konkrétnych cieľov, berúc do
úvahy kontext a zistené problémy. Pre každú skupinu problémov sa preskúmala celá
škála možností a posúdili sa na základe týchto kritérií: efektívnosť,
účinnosť, konzistentnosť a vplyvy na zainteresované strany (prínosy
a náklady pre mobilných odborníkov, členské štáty, spotrebiteľov
a pacientov, zamestnávateľov). Pokiaľ ide
o prístup k informáciám, v rámci posúdenia vplyvu sa preskúmali
rozličné možnosti na uľahčenie identifikácie príslušných orgánov
a požiadaviek na doklady a na podporu využívania elektronických
postupov. Rozšírenie rozsahu pôsobnosti miest jednotného kontaktu (zriadených
na základe smernice o službách) sa považovalo za uprednostňovanú možnosť.
Táto možnosť by nemala viesť k významnému zvýšenie nákladov
v dôsledku ďalšieho rozvoja existujúcich štruktúr. V súvislosti
s efektívnosťou postupov uznávania kvalifikácií sa zvážili rozličné
možnosti na skrátenie dĺžky postupov a na zabezpečenie lepšieho využívania
kompenzačných opatrení. Uprednostňovanou možnosťou bolo vytvorenie európskeho
profesijného preukazu založeného na aktívnejšom zapojení domovského členského
štátu, pretože vytvára priaznivé podmienky na urýchlenie postupu uznávania. Pri
tejto možnosti by mohli určitým členským štátom vzniknúť nejaké administratívne
náklady, ale umožnilo by sa tak odborníkom využívať rýchlejšie postupy pri
uznávaní kvalifikácií. Okrem toho sa určil súbor opatrení na zlepšenie
používania a organizácie kompenzačných opatrení. Napokon, v analýze
sa považuje za potrebné prepracovanie koncepcie „spoločných platforiem“ na
ďalšie uľahčenie uznávania určitých povolaní. Pokiaľ ide o systém automatického
uznávania, preskúmali sa rozličné možnosti na zjednodušenie postupov
oznamovania a preskúmavania nových diplomov. Najefektívnejšou
a najúčinnejšou možnosťou sa zdá byť zriadenie orgánu na kontrolu
dodržiavania súladu na vnútroštátnej úrovni. Preskúmali sa rozličné súbory
možností na prispôsobenie minimálnych požiadaviek na odbornú prípravu pre
sektorové povolania, konkrétne pre lekárov, zdravotné sestry, pôrodné
asistentky, farmaceutov a architektov, a na modernizáciu klasifikácie
ekonomických činností v prílohe IV smernice. Tieto možnosti sú uvedené
v zhrnutí posúdenia vplyvu. Preskúmala sa celá škála možností na
zjednodušenie podmienok uplatňovaných na trvalé usadenie sa. Konkrétne,
v posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že by sa mali zachovať úrovne
kvalifikácií vymedzené v článku 11, ako referenčný bod pre porovnávanie
kvalifikácií, ale nemali by sa už ďalej používať na posúdenie oprávnenosti
žiadostí. Za ďalšie z riešení sa označilo zavedenie zásady čiastočného prístupu
do smernice, ktorým by sa mohli čiastočne odstrániť prekážky mobility. Osobitné
požiadavky uplatňované na odborníkov z neregulujúcich členských štátov sa
považovali v systéme usadenia sa za zbytočné. V súvislosti s dočasnou mobilitou
sa v rámci posúdenia vplyvu analyzovali rozličné možnosti, ktoré by mohli
uľahčovať tento druh mobility a zlepšiť právnu istotu odborníkov. Jedna zo
zvolených možností spočíva v zjednodušení požiadaviek uložených na odborníkov z
neregulujúcich členských štátov sprevádzajúcich spotrebiteľov. Okrem to sa
v posúdení vplyvu dospelo k záveru, že každý členský štát by mal
zostaviť zoznam povolaní, ktoré majú dôsledky na zdravie a bezpečnosť (pri
ktorých sa vyžaduje predchádzajúca kontrola kvalifikácií). V posúdení vplyvu sa preskúmali rozličné
možnosti politiky na objasnenie a rozšírenie rozsahu pôsobnosti
smernice o nové kategórie odborníkov. V posúdení vplyvu sa dospelo
k záveru v prospech rozšírenia rozsahu pôsobnosti smernice za
osobitných podmienok aj na odborníkov s neúplnou kvalifikáciou
a notárov. V prípade kvalifikácií získaných v tretích krajinách
sa zachovanie súčasného stavu označilo ako uprednostňovaná možnosť.
Zaobchádzanie priznané občanom EÚ na základe smernice by členské štáty mali
rozšíriť aj na štátnych príslušníkov tretích krajín, pokiaľ to vyžadujú
medzinárodné dohody o poskytovaní služieb. Pokiaľ ide o ochranu pacientov,
posúdili sa rozličné možnosti poskytnutia väčších záruk týkajúce sa postavenia
odborníkov a ich jazykových znalostí. Medzi uprednostňované možnosti
v tejto oblasti patrí zavedenie výstražného mechanizmu v kombinácií
s zvýšenou transparentnosťou medzi členskými štátmi o nepretržitom
odbornom raste a objasnenie pravidiel uplatňovaných na kontrolu jazykových
znalostí. Zvážili sa rozličné možnosti na zlepšenie transparentnosti
a odôvodňovania regulovaných profesií. Uprednostňovaná možnosť zistená
v rámci posudzovania vplyvu spočíva vo vzájomnom hodnotení vnútroštátnych
právnych predpisov regulujúcich prístup k určitým povolaniam. Posúdila sa synergia medzi rozličnými
uprednostňovanými možnosťami politiky, aby sa zabezpečila vnútorná konzistentnosť
iniciatívy. Návrh posudzovania vplyvov preskúmal Výbor pre
posudzovanie vplyvov (IAB) a jeho odporúčania na zlepšenie boli zahrnuté
do konečnej správy. Stanovisko výboru je zverejnené spolu s návrhom,
rovnako ako aj konečná verzia posudzovania vplyvov a jeho zhrnutie.
3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.
Právny základ
Tento návrh vychádza z článku 46, článku 53
ods. 1 a článku 62 a 114 ZFEÚ.
3.2.
Subsidiarita a proporcionalita
Zásada subsidiarity sa uplatňuje v prípade, ak
návrh nespadá do výlučnej pôsobnosti EÚ. Cieľ smernice by nebolo možné dostatočne
dosiahnuť pomocou opatrení členských štátov, ktoré by nevyhnutne viedli
k rozdielnym požiadavkám a procesným režimom zvyšujúcim zložitosť
regulačného rámca a spôsobujúcim zbytočné prekážky mobilite odborníkov.
Navyše si zmeny súčasného právneho režimu vyžadujú úpravy existujúcej smernice,
ktoré možno dosiahnuť len pomocou právnych predpisov EÚ. Z tohto dôvodu je
návrh v súlade so zásadou subsidiarity. V rámci zásady proporcionality sa vyžaduje,
aby bol akýkoľvek zásah zameraný na dosiahnutie cieľov a nešiel nad rámec toho,
čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. Navrhované zmeny
a doplnenia sú obmedzené na to, čo je nevyhnutné na zabezpečenie lepšieho
fungovania pravidiel o uznávaní odborných kvalifikácií, a preto je
v súlade s touto zásadou.
3.3.
Výber nástroja
Návrh sa zakladá na článku 46, článku 53 ods. 1
a článkov 62 a 114 zmluvy, v ktorých sa predpokladá použitie smernice
o vzájomnom uznávaní kvalifikácií. Smernica sa navyše najlepšie hodí na
túto úlohu, pretože poskytuje členským štátom potrebnú flexibilitu na vykonanie
stanovených pravidiel, berúc do úvahy ich vnútroštátne administratívne
a právne osobitosti. Keďže však členské štáty musia modifikovať značný
počet vnútroštátnych právnych predpisov, je dôležité, aby k oznámeniu ich
transpozičných opatrení priložili jeden alebo viac dokumentov vysvetľujúcich
vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych
transpozičných nástrojov.
3.4.
Európsky hospodársky priestor
Navrhovaný akt sa týka Európskeho
hospodárskeho priestoru, a preto by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky
priestor.
4.
Podrobné vysvetlenie návrhu
Navrhované zmeny a doplnenia smernice 2005/36/ES
sa predkladajú podľa cieľov uvedených v oddiele 1.2.
4.1.
Európsky profesijný preukaz a informačný
systém o vnútornom trhu
4.1.1. Európsky profesijný preukaz Európsky profesijný preukaz bude alternatívnym nástrojom, ktorý sa môže realizovať v rámci povolaní, ktoré spĺňajú niekoľko podmienok: dopyt „zdola“
spomedzi príslušníkov tohto povolania,
významná mobilita a lepšia spolupráca medzi
príslušnými orgánmi prostredníctvom
systému IMI. Európsky profesijný preukaz
predstavuje takisto potenciál pre tie povolania, ktoré majú záujem najmä
o dočasnú mobilitu. Zavedenie európskeho profesijného preukazu bude
závisieť od toho, či si jednotlivé povolania vyžadujú jeho zavedenie. Jeho
atraktívnosť by však mala viesť k tomu, aby ho prijalo stále viac
povolaní. Cieľom európskeho profesijného preukaz je
uľahčiť a urýchliť postup uznávania kvalifikácií, a zároveň zabezpečiť v
jeho rámci väčšiu transparentnosť. Preukaz si preto vyžaduje väčšiu účasť
domovského členského štátu, čo znamená presun určitých nákladov
a administratívnej záťaže z hostiteľského členského štátu na domovský
členský štát. Používanie IMI by však znížilo tieto náklady a nový postup
môžu vykonávať príslušné orgány na mieste, ktoré sa už teraz často podieľajú na
príprave súborov na uznávanie kvalifikácií národných odborníkov. Keď už bude európsky profesijný prekaz
zavedený pre určitú profesiu, domovský členský štát posúdi na žiadosť odborníka
úplnosť spisu odborníka a v prípade žiadosti o usadenie sa
vytvorí európsky profesijný preukaz. Úloha domovského členského štátu je
dokonca ešte dôležitejšia v prípade dočasnej mobility, pretože vytvára
a overuje profesijný preukaz. Používanie systému o vnútornom trhu sa
stáva povinným, pretože bude slúžiť ako podporný nástroj pre európsky
profesijný preukaz. Tak účasť domovského členského štátu, ako aj používanie IMI
prispejú k zníženiu nákladov a času potrebného na spracovanie
žiadosti o uznanie kvalifikácie. Vytvorí to podmienky pre skrátenie lehôt
na spracovanie žiadosti na základe európskeho profesijného preukazu
v porovnaní so súčasným postupom, ktorý bude naďalej existovať pre
odborníkov, ktorý uprednostnia možnosť nepoužiť európsky profesijný preukaz. 4.1.2.
Povinné používanie IMI ustanovené smernicou Od postupných rozšírení IMI tak, aby zahŕňal
všetky mechanizmy uznávania kvalifikácií podľa smernice, používa tento systém
pravidelne významný počet príslušných orgánov s dobrými výsledkami. Potenciál
tohto systému je však nevyužitý, keď príslušný orgán nie je registrovaný alebo
sa odmietne zaoberať žiadosťami o informácie z dôvodu nepovinnej
povahy IMI. Navyše, fungovanie európskeho profesijného preukazu je podmienené
systematickým používaním IMI. Návrh preto zaväzuje členské štáty, aby používali
IMI na výmenu informácií o uznávaní odborných kvalifikácií.
4.2.
Slobodné poskytovanie služieb
V smernici 2005/36/ES sa zaviedol
osobitný režim pre slobodné poskytovanie služieb na dočasnom základe.
Predpokladá jednoduchšie pravidlá pre dočasných poskytovateľov služieb. Môžu
poskytovať služby bez predchádzajúcej kontroly odbornej kvalifikácie (s
výnimkou povolaní, ktoré majú dôsledky na zdravie a bezpečnosť), ktoré je pravidlom
v rámci mechanizmov pre usadenie sa. Navrhuje sa niekoľko zmien a doplnení na
objasnenie pravidiel o slobodnom poskytovaní služieb. Odstránením požiadavky na odbornú prax
uloženej pre poskytovateľov služieb z neregulujúcich členských štátov, keď poskytovateľ
služieb sprevádza príjemcu služieb, sa návrh snaží lepšie uspokojiť potreby
spotrebiteľov prekračujúcich hranice. V prípadoch, na ktoré sa stále
uplatňuje požiadavka na odbornú prax, sa v návrhu predpokladá, že sa môže
nadobudnúť v jednom alebo niekoľkých členských štátoch, čo vytvára viac
príležitostí pre poskytovateľov služieb v porovnaní so súčasnou situáciou. Pri povolaniach, ktoré majú dôsledky na
zdravie a bezpečnosť, členské štáty vykonávali predchádzajúce kontroly
kvalifikácií rozličnými spôsobmi, čo viedlo k právnej neistote pre
poskytovateľov služieb. Návrh sa zaoberá touto záležitosťou tým, že od
členských štátov vyžaduje nielen to, aby poskytli zoznam všetkých povolaní,
ktoré považujú za povolania patriace do tejto kategórie, ale aby uviedli aj
dôvody pre zaradenie jednotlivých povolaní na zoznam. To poskytovateľom služieb
umožní, aby vopred vedeli presné požiadavky, ktoré musia splniť pre slobodné
poskytovanie služieb a prostredníctvom väčšej transparentnosti, znížili
riziko neprimeraných alebo zbytočných povinností. V návrhu sa napokon objasňuje zoznam
dokladov, ktoré môže členský štát vyžadovať pred prvým poskytnutím služieb.
Takisto sa v ňom výslovne uvádza, že vyhlásenie, ktoré sa môže od
poskytovateľov služieb vyžadovať pred poskytnutím služby, musí byť platné na
celom území členského štátu.
4.3.
Všeobecný systém
Prvý prvok nového návrhu sa týka existujúce
možnosti vylúčiť na základe článku 11 určité kvalifikácie z rozsahu
pôsobnosti smernice, keď existujú dve alebo viac úrovní rozdielov medzi
odbornou prípravou odborníkov a požiadavkami v hostiteľskom členskom
štáte. Úrovne kvalifikácie by sa mali v zásade používať len ako referenčný
nástroj, a nie ako základ pre vylúčenie odborníkov z rozsahu
pôsobnosti smernice. Jediná výnimka sa týka osôb, ktorých kvalifikácie sú
založené na odbornej praxi a ktoré sa snažia získať prístup k povolaniu,
ktoré si vyžaduje vysokoškolské vzdelanie. V návrhu sa takisto sprísnila
povinnosť členských štátov lepšie odôvodňovať kompenzačné opatrenia.
V návrhu sa navyše predpokladá povinnosť členských štátov pravidelne
organizovať skúšky spôsobilosti.
4.4.
Čiastočný prístup
Podľa judikatúry[15] Súdneho dvora sa navrhuje, aby
sa do smernice zaviedla koncepcia čiastočného prístupu. Prinesie to väčšiu
právnu istotu pre odborníkov a umožní odborníkom spĺňajúcim podmienky pre
čiastočný prístup, aby sa usadili alebo poskytovali služby, keď predtým boli
vylúčení z využívania výhod smernice. Členské štáty však nesmú uplatniť
túto zásadu, keď existujú závažné dôvody, ako napríklad v prípade
zdravotníckych pracovníkov.
4.5.
Automatické uznávanie na základe odbornej praxe
Navrhovaná zmena v tejto oblasti
sa zameriava na zavedenie
väčšej flexibility pre Komisiu na úpravu zoznamu činností uvedených v prílohe
IV. Tento zoznam
už neodráža aktuálnu štruktúru ekonomických aktivít.
Môže to spôsobiť problémy pri určovaní povolaní, ktoré patria do tohto systému
automatického uznávania kvalifikácií a môžu viesť k neistote pre
odborníkov. Zdá sa preto, že modernizácia klasifikácie je
nevyhnutná. Modernizácia súčasnej klasifikácie by sa mala dôkladne posúdiť,
pretože môže ovplyvniť rozsah pôsobnosti tohto režimu. Navrhnutá zmena preto
Komisii umožňuje revidovať rozsah činností využívajúcich výhody automatického
uznávania kvalifikácií, ale bez ich obmedzenia. Komisia má v úmysle začať
v roku 2012 štúdiu za účasti zainteresovaných strán.
4.6.
Automatické uznávanie na základe minimálnych
požiadaviek na odbornú prax
Zainteresované strany poukázali na
nedostatočnú transparentnosť požiadaviek na odbornú prípravu v členských
štátoch, ktoré sú základom pre systém automatického uznávania pre sektorové
povolania. Na zlepšenie transparentnosti na úrovni EÚ sa v návrhu od
každého členského štátu vyžaduje, aby oznamoval legislatívne, regulačné
a administratívne ustanovenia spojené s vydávaním nových alebo
zmenených kvalifikácií. Členské štáty budú takisto povinné zaangažovať vhodný
existujúci úrad alebo orgán, ako je napríklad akreditačnú komisia alebo
ministerstvo, aby podávali správy o tom, či kvalifikácia spĺňa minimálne
požiadavky na odbornú prípravu podľa smernice. V hodnotení smernice sa takisto ukázalo, že
minimálne trvanie odbornej prípravy pre lekárov, sestier všeobecnej
starostlivosti a pôrodných asistentiek si vyžaduje objasnenie. Okrem toho,
z hľadiska pokroku dosiahnutého pri uplatňovaní Európskeho systému prenosu
a zhromažďovania kreditov (ECTS) sa v návrhu predpokladajú konkrétne
čísla kreditov ECTS, ako potenciálne kritéria trvania odbornej prípravy pre
povolania, pri ktorých sa má odborná príprava absolvovať na univerzitnej
úrovni. V záujme rozšírenia mobility lekárov,
ktorí už získali jednu kvalifikáciu lekára špecialistu a neskôr chcú
absolvovať inú odbornú prípravu lekára špecialistov, sa v návrhu členským
štátom umožňuje, aby udeľovali čiastočné výnimky z niektorých častí
odbornej prípravy, ak lekár už tieto prvky absolvoval počas predchádzajúceho
programu špecializovanej odbornej prípravy lekárov špecialistov v danom
členskom štáte. V návrhu sú zohľadnené nové požiadavky na
odbornú prípravu týkajúcu sa sestier všeobecnej starostlivosti a pôrodných
asistentiek, ktoré vyžadujú, aby členské štáty zvýšili požiadavky na prijatie
na odbornú prípravu pre tieto povolania z 10 rokov všeobecného vzdelania
na 12 rokov. Platí to už v 24 členských štátoch. Organizácia automatického uznávania pre
zdravotné sestry počas pristúpenia nových členských štátov v rokoch 2004
a 2007 bola zložitá. V roku 2012 útvary Komisia uskutočnia technické
posúdenie týkajúce sa kvalifikácie poľských a rumunských zdravotných
sestier, ktoré získali formálnu kvalifikáciu pred 1. májom 2004 alebo ktorých
odborná príprava sa začala pred 1. májom 2004, na účely analýzy, či sú stále
oprávnené dodatočné požiadavky pre poľské a rumunské zdravotné sestry
podľa článku 33 ods. 2. Minimálne trvanie odbornej prípravy
architektov by sa malo aktualizovať, aby lepšie odrážalo všeobecne uznávané
normy v oblasti vzdelávania architektov, konkrétne potrebu doplniť
akademickú odbornú prípravu odbornou praxou pod dohľadom kvalifikovaných
odborníkov. V dôsledku toho návrh stanovuje, že
minimálna doba trvania prípravy v architektúre
musí byť najmenej šesť rokov: buď najmenej
štyri roky denného štúdia na inštitúcii na úrovni univerzity a minimálne dva roky platenej stáže
alebo aspoň päť rokov
denného štúdia na inštitúcii na úrovni
univerzity doplnené aspoň o jeden rok platenej
stáže. Pokiaľ ide o farmaceutov, v návrhu
sa ustanovuje rozšírenie zoznamu činností, ale aj vypustenie výnimky pre
členské štáty predpokladanej v článku 21 ods. 4, ktorá im umožňuje, aby bránili
farmaceutom s kvalifikáciou získanou v inom štáte otvárať si nové lekárne. Túto
výnimku už nevyužíva čoraz väčší počet členských štátov (napríklad Holandsko,
Írsko a Spojené kráľovstvo). Okrem toho, Súdny dvor umožňuje územné
obmedzenia len vtedy, keď je s nimi nie spojená diskriminácia.
4.7.
Spoločné zásady odbornej prípravy – nový režim
automatického uznávania
Koncept „spoločných platforiem“ zo smernice z roku 2005 sa nahrádza spoločnými vzdelávacími princípmi: spoločný vzdelávací rámec
alebo spoločné školiace testy.
Ich cieľom je zavedenie automatickejšieho uznávania kvalifikácií, na ktoré sa
v súčasnosti vzťahuje všeobecný systém, a mali by lepšie reagovať na
potreby povolaní. Zatiaľ čo spoločné platformy ponúkali len možnosť
harmonizácie kompenzačných opatrení, spoločné zásady odbornej prípravy
umožňujú, aby odborníci boli oslobodení od kompenzačných opatrení úplne.
Kvalifikácie získaná v tomto režime by sa mali v členských štátoch
uznávať automaticky; členské štáty by však mali mať možnosť využívať výnimky
z ich uplatňovania. Okrem toho, podmienky pre stanovovanie spoločných
zásad odbornej prípravy je jednoduchšie splniť, ako podmienky na vytvorenie
spoločných platforiem. Zatiaľ čo by spoločné zásady odbornej prípravy
nenahradili národné programy odbornej prípravy, odborníci, ktorí majú
kvalifikáciu získanú v tomto režime, by mali rovnaké výhody ako povolania,
pre ktoré sa v tejto smernici vymedzujú minimálne požiadavky na odbornú
prípravu.
4.8.
Rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice
v prípade potreby
4.8.1 Odborníci s neúplnou
kvalifikáciou V tomto návrhu sa rozširuje rozsah
pôsobnosti smernice na odborníkov, ktorí majú diplom, ale zatiaľ neabsolvovali
platenú stáž, ktorá by sa mohla vyžadovať podľa práva členského štátu,
v ktorom absolvovali vysokoškolské vzdelanie (môže sa to týkať napríklad
právnikov, architektov a učiteľov). Táto zmena by priniesla väčšiu právnu
istotu pre túto kategóriu odborníkov, ktorí v súčasnosti využívajú výhody
pravidiel o slobodnom pohybe ustanovených v Zmluve, ale nevyužívajú procesné
záruky podľa smernice. Vychádza z judikatúry[16] Súdneho dvora. 4.8.2. Notári V máji 2011 Súdny dvor rozhodol[17], že podmienky štátnej
príslušnosti sa nemôžu uplatňovať na notárov. Pokiaľ ide o uplatňovanie
smernice, Súdny dvor dospel k názoru, že od príslušných členských štátov
by sa nemalo na konci obdobia prijatia odôvodneného stanoviska odôvodnene
očakávať, že sa budú domnievať, že by sa smernica mala transponovať aj pre
notárov. Súdny dvor nevylúčil, že existuje povinnosť vykonávať smernicu, ale
domnieva sa, že táto povinnosť nebola v čase konania vo veci porušenia
predpisov dostatočne jasná. Rozsah pôsobnosti smernice je preto potrebné
objasniť. Berúc do úvahy špecifiká tohto povolania, pravidlá usadenia sa
a slobodného poskytovania služieb sa musia vhodne prispôsobiť.
V prvom prípade by členské štáty mali mať možnosť uložiť potrebné skúšky
spôsobilostí, aby sa predišlo diskriminácií pri vnútroštátnych postupoch výberu
a nominácie kandidátov. V prípade slobodného poskytovania služieb by notári
nemali mať možnosť vyhotovovať verejné listiny a vykonávať ostatné
činnosti overovania, ktoré si vyžadujú pečať hostiteľského členského štátu.
4.9.
Objasnenie záruk pre pacientov a spotrebiteľov
odborných služieb
4.9.1. Jazykové požiadavky V návrhu sa objasňuje, že sa kontroly
jazykových znalostí majú vykonávať len po uznaní kvalifikácie hostiteľským
členským štátom. V prípade zdravotníckych pracovníkov sa takisto
vymedzuje, že je na vnútroštátnych systémoch zdravotnej starostlivosti
a organizáciách zastupujúcich pacientov, aby kontrolovali, či príslušné
orgány budú vykonávať kontroly jazykových znalostí len v prípadoch, kde je
to nevyhnutne nutné. 4.9.2 Výstražný mechanizmus V súlade s reakciami získanými počas
verejných konzultácií sa v návrhu ustanovuje povinnosť pre príslušné
vnútroštátne orgány, aby upozornili ostatné príslušné orgány v prípade,
keď má zdravotnícky pracovník, ktorý získal automatické uznanie kvalifikácie na
základe smernice, zakázaný výkon povolania, dokonca čo i len dočasne.
V prípade ostatných odborníkov, na ktorých sa nevzťahuje smernica
o službách, sa členské štáty takisto musia v prípade potreby navzájom
upozorňovať.
4.10.
Elektronická správa vecí verejných: prístup
k informáciám a elektronické postupy
Na uľahčenie zistenia príslušného orgánu
a dokladov potrebných k žiadosti o uznanie kvalifikácie sa
v návrhu predpokladá, že miesta jednotného kontaktu vytvorené na základe
smernice o službách sa stanú centrálnymi miestami on-line prístupu pre
všetky povolania, na ktoré sa vzťahuje smernica o uznávaní odborných
kvalifikácií. Preto sa rozsah pôsobnosti miest jednotného kontaktu rozširuje na
kategórie odborníkov, na ktoré sa nevzťahuje smernica o službách
(zdravotných pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie). Podľa tohto
nového ustanovenia by sa odborníci mohli obracať na jednotnú štruktúru pri
všetkých postupoch súvisiacich s usadením sa alebo poskytovaním služieb
v niektorom členskom štáte. V návrhu sa predpokladá, že národné
kontaktné miesta, ktoré existujú podľa súčasnej smernice, sa stanú asistenčnými
centrami, a tým sa predíde duplicite informačných štruktúr. Tieto asistenčné
centrá sa zamerajú na jednotlivé prípady poskytovania poradenstva a pomoci
občanom, napríklad prostredníctvom telefonických hovorov, a dokonca
umožnením osobných stretnutí. V prípade potreby by kontaktovali príslušné
orgány a asistenčné centrá ostatných členských štátov.
4.11.
Transparentnosť a vzájomné hodnotenie
Smernica o uznávaní odborných
kvalifikácií sa uplatňuje v 27 členských štátoch na približne 800
kategórií regulovaných povolaní. Existuje nedostatočná transparentnosť rozsahu
pôsobnosti a nedostatočné odôvodnenia regulácie, čo môže vytvárať prekážky
pre mobilitu. V tomto návrhu sa preto zavádza povinnosť
členských štátov, aby oznamovali zoznam povolaní, ktoré regulujú,
a posudzovali svoje právne predpisy o prístupe k regulovaným
povolaniam na základe zásad nevyhnutnosti (verejného záujmu), proporcionality
a nediskriminácie. Každý členský štát by mal Komisii oznámiť výsledky
tohto posúdenia. Toto vzájomné hodnotenie by malo členským štátom umožniť
porovnanie ich regulačných prístupov a v prípade potreby zjednodušilo
ich vnútroštátne právne rámce pre regulované povolania.
5.
VPLYV NA ROZPOČET
Očakáva sa, že návrh bude mať dôsledky na
rozpočet EÚ v prípade, keď budúci európsky profesijný preukaz (EPP) bude
ako základ pre fungovanie používať informačný systém o vnútornom trhu
(„IMI“). IMI sa bude musieť prispôsobiť procesom EPP a požiadavkám na
úschovu údajov a bude doplnené o niektoré ďalšie dodatočné funkcie,
konkrétne osobitné rozhranie, výstražný mechanizmus a mechanizmus
vyhlásení. Dôsledky na rozpočet EÚ sú už zahrnuté v plánovaných
rozpočtových prostriedkoch, nebudú však vysoké vzhľadom na skutočnosť, že
používanie IMI na podporu EPP zabezpečí významné úspory z rozsahu
a sortimentu. Okrem toho, hlavné existujúce funkcie IMI a funkcie,
ktoré sa v súčasnosti vyvíjajú, sú vo veľkej miere v súlade
s požiadavkami EPP. Náklady na prispôsobenie a vývoj budú preto
podstatne nižšie. 2011/0435 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2005/36/ES o
uznávaní odborných kvalifikácií a nariadenie [...] o administratívnej
spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
Únie, a najmä na jej článok 46, článok 53 ods. 1 a články 62 a 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho
a sociálneho výboru[18], so zreteľom na stanovisko Európskeho dozorného
úradníka pre ochranu údajov[19], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom, keďže: (1)
V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES
zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií[20] sa zjednotil systém vzájomného
uznávania, ktorý bol pôvodne založený na 15 smerniciach. Ustanovuje automatické
uznávanie kvalifikácií pre obmedzený počet povolaní založené na harmonizovaných
minimálnych požiadavkách na odbornú prípravu (sektorové povolania), všeobecnom
systéme uznávania dokladov o odbornej príprave a automatickom
uznávaní odbornej praxe. V smernici 2005/36/ES sa zavádza aj nový systém
voľného poskytovania služieb. Je potrebné pripomenúť, že na rodinných
príslušníkov občanov únie z tretích krajín sa vzťahujú výhody rovnakého
zaobchádzania v súlade s článkom 24 smernice 2004/38/ES. Štátni
príslušníci tretích krajín môžu využívať aj výhody rovnakého zaobchádzania
pokiaľ ide o uznávanie diplomov, osvedčení a ostatných odborných kvalifikácií,
v súlade s príslušnými vnútroštátnymi postupmi, podľa osobitných
právnych predpisov, ako sú akty o dlhodobom pobyte, utečencoch,
držiteľoch „modrej karty“ a výskumných pracovníkov. (2)
Vo svojom oznámení „Akt o jednotnom trhu,
Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery“ „Spoločne za
nový rast“[21]
Komisia zistila potrebu modernizovať právne predpisy Únie v tejto oblasti.
Dňa 23. októbra 2011 Európska rada vo svojich záveroch podporila túto
modernizáciu a vyzvala k dohode do konca roka 2012. Európsky
parlament vo svojom uznesení z 15. novembra 2011 takisto vyzval Komisiu,
aby predložila návrh. V správe o občianstve za rok 2010 o odstránení
prekážok vykonávania práv občanov EÚ[22]
sa zdôrazňuje potreba zmierniť administratívnu záťaž spojenú s uznávaním
odborných kvalifikácií. (3)
Na podporu voľného pohybu odborníkov pri súčasnom
zabezpečení väčšej efektívnosti a transparentnosti uznávania kvalifikácií
je potrebné zaviesť európsky profesijný preukaz. Tento preukaz je potrebný
predovšetkým na uľahčenie dočasnej mobility a uznávania kvalifikácií v
systéme automatického uznávania kvalifikácií, ako aj na podporu zjednodušeného
procesu uznávania v rámci všeobecného systému. Preukaz by sa mal vydať na
žiadosť odborníka a po predložení potrebných dokladov a splnení
súvisiacich postupov preskúmania a overenia príslušnými orgánmi.
Fungovanie preukazu by malo byť podporované informačným systémom
o vnútornom trhu (IMI) zriadeným nariadením (EÚ) č. […] o administratívnej
spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu[23]. Tento mechanizmus by mal
pomôcť zlepšiť synergiu a dôveru medzi príslušnými orgánmi, a zároveň
odstrániť duplicitu administratívnych prác orgánov a vytvoriť lepšiu
transparentnosť a istotu pre odborníkov. Proces podávania žiadostí
a vydávania preukazov by mal byť jasne štruktúrovaný a obsahovať
ubezpečenia a zodpovedajúce práva žiadateľa na odvolanie. Preukaz
a súvisiace pracovné toky v IMI by mali zabezpečiť integritu,
autenticitu a dôvernosť v ňom uložených údajov a zabrániť nezákonnému
a neoprávneného prístupu k informáciám v ňom obsiahnutých. (4)
Smernica 2005/36/ES sa uplatňuje len na odborníkov,
ktorí chcú vykonávať to isté povolanie v inom členskom štáte. Existujú
prípady, keď sú príslušné činnosti súčasťou povolania s väčším rozsahom
činností v hostiteľskom členskom štáte. Ak sú rozdiely v oblastiach
činnosti také veľké, že v skutočnosti sa od odborníka vyžaduje
absolvovanie úplného programu vzdelávania a odbornej prípravy na
kompenzáciu nedostatkov, a ak o to odborník požiada, hostiteľský členský
štát by mu mal za týchto konkrétnych okolnosti udeliť čiastočný prístup.
V prípade závažných dôvodov všeobecného záujmu, ako napríklad
v prípade lekárov a ďalších zdravotníckych pracovníkov, by však
členský štát mal mať možnosť čiastočný prístup odmietnuť. (5)
Dočasné a príležitostné poskytovanie služieb
v členských štátoch by malo podliehať zárukám, konkrétne požiadavke
minimálne dvojročnej odbornej praxe v záujme ochrany miestnych spotrebiteľov v
hostiteľskom členskom štáte, ak povolanie nie je v domovskom členskom
štáte regulované. Tieto záruky však nie sú nevyhnutné, ak spotrebitelia, ktorí
majú obvyklý pobyt v členskom štáte usadenia sa odborníka, si už zvolili
tohto odborníka a nejestvujú žiadne dôsledky na zdravie a bezpečnosť
tretích osôb v hostiteľskom členskom štáte. (6)
V smernici 2005/36/ES sa členským štátom povoľuje
skontrolovať odbornú kvalifikáciu poskytovateľa služieb pred prvým poskytnutím
služby v prípade regulovaných povolaní, ktoré majú dôsledky na verejné
zdravie a verejnú bezpečnosť. To viedlo k právnej neistote, pretože
rozhodnutie o potrebe takej predchádzajúcej kontroly bolo ponechané na
voľnom uvážení príslušného orgánu. Na zabezpečenie právnej istoty by mali
odborníci od samého začiatku vedieť, či je nutná predchádzajúca kontrola
kvalifikácie a kedy môžu rozhodnutie očakávať. (7)
Smernica 2005/36/ES by sa mala vzťahovať aj na
notárov. V prípade žiadostí o uznanie kvalifikácie na účely usadenia
sa by členské štáty mali mať možnosť uložiť skúšky nevyhnutných spôsobilostí
alebo adaptačné obdobie, aby sa predišlo akejkoľvek diskriminácií pri
vnútroštátnych postupoch výberu a nominácie kandidátov. V prípade
slobodného poskytovania služieb by notári nemali mať možnosť vyhotovovať
verejné listiny a vykonávať ostatné činnosti overovania, ktoré si vyžadujú
pečať hostiteľského členského štátu. (8)
Na uplatňovanie mechanizmu uznávania kvalifikácií
v rámci všeobecného systému je potrebné zoskupiť rôzne vnútroštátne
vzdelávacie systémy a programy odbornej prípravy do rôznych úrovní. Tieto úrovne,
ktoré sa vytvoria len na účel použitia všeobecného systému, nemajú vplyv na
vnútroštátne systémy vzdelávania a odbornej prípravy, ani na právomoc členských
štátov v tejto oblasti vrátane vnútroštátnej politiky na implementáciu
európskeho kvalifikačného rámca. Môže byť nástrojom na podporu transparentnosti
a porovnateľnosti kvalifikácií a môže byť užitočným zdrojom
informácií pre príslušné orgány preskúmavajúce uznania kvalifikácií vydané
v iných členských štátoch. Úrovne stanovené pre fungovanie všeobecného
systému by sa v zásade už nemali ďalej používať ako kritérium pre
vylúčenie občanov Únie z rozsahu pôsobnosti smernice 2005/36/ES, keď by to
bolo v rozpore so zásadou celoživotného vzdelávania. (9)
So žiadosťami o uznanie kvalifikácie
odborníkov pochádzajúcich z neregulujúcich členských štátov sa musí
zaobchádzať rovnako ako so žiadosťami odborníkov pochádzajúcich
z regulujúceho členského štátu. Ich kvalifikácie sa musia porovnať
s kvalifikáciami, ktoré sa vyžadujú v hostiteľskom členskom štáte na
základe úrovní kvalifikácií v smernici 2005/36/ES. V prípade
podstatných rozdielov by mal byť príslušný orgán schopný uložiť kompenzačné
opatrenia. (10)
Ak neexistuje harmonizácia minimálnych podmienok
odbornej prípravy, ktorými sa podmieňuje prístup k povolaniam, ktorý upravuje
všeobecný systém, hostiteľský členský štát by mal mať naďalej možnosť uložiť
kompenzačné opatrenie. Toto opatrenie by malo byť primerané, a brať najmä
do úvahy znalosti, zručnosti a spôsobilosti získané žiadateľom počas
odbornej praxe alebo celoživotného vzdelávania. Rozhodnutie o uložení
kompenzačného opatrenia by malo byť podrobne odôvodnené, aby žiadateľ mohol
lepšie pochopiť svoju situáciu a požiadať vnútroštátne súdy o jeho
právne preskúmanie podľa smernice 2005/36/ES. (11)
Preskúmanie smernice 2005/36/ES ukázalo potrebu
flexibilnejšie aktualizovať a vysvetľovať zoznamy priemyselných,
obchodných a remeselných činností v prílohe IV, a súčasne pre
tieto činnosti zachovať systém automatického uznávania kvalifikácií na základe
odbornej praxe. Príloha IV v súčasnosti vychádza z Medzinárodnej
štandardnej odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (ISIC) z roku 1958
a neodráža už súčasnú štruktúru ekonomických činností. Klasifikácia ISIS
bola od roku 1958 revidovaná niekoľkokrát. Komisia by preto mala mať možnosť
prispôsobiť prílohu IV tak, aby sa to nedotklo systému automatického uznávania
kvalifikácií. (12)
Systém automatického uznávania kvalifikácií
založený na harmonizovaných minimálnych požiadavkách na odbornú prípravu závisí
od včasného oznamovania nových alebo zmenených dokladov o formálnej
kvalifikácii členskými štátmi a ich zverejnenia Komisiou. Držitelia týchto
kvalifikácií inak nemajú žiadne záruky, že môžu využiť výhody automatického
uznávania kvalifikácií. Na účely zvýšenia transparentnosti a uľahčenia
preskúmavania novo oznámených titulov by členské štáty mali určiť príslušný
orgán, ako napríklad akreditačnú radu alebo ministerstvo, na preskúmanie
každého oznámenia a predložiť Komisii správu o súlade so smernicou 2005/36/ES. (13)
Európsky systém prenosu a zhromažďovania
kreditov (ECTS) už používa veľká väčšina inštitúcií vysokoškolského vzdelávania
v Únii a používanie kreditov sa stáva čoraz bežnejšie aj pri
študijných odboroch vedúcich ku kvalifikáciám potrebným na výkon regulovaného
povolania. Preto by malo byť potrebné zaviesť možnosť vyjadriť trvanie
študijných programov aj pomocou ECTS. Nemalo by to mať vplyv na ostatné
požiadavky automatického uznávania. Jeden kredit ECTS zodpovedá 25 až 30
hodinám štúdia a 60 kreditov sa obvykle vyžaduje na absolvovanie jedného
akademického roka. (14)
V záujme rozšírenia mobility lekárov
špecialistov, ktorí už získali jednu kvalifikáciu lekára špecialistu
a potom absolvujú inú odbornú prípravu, by členské štáty mali mať možnosť
udeľovať výnimky z niektorej časti odbornej prípravy, ak už tieto prvky
odbornej prípravy absolvovali počas predchádzajúceho programu špecializovanej
odbornej prípravy lekárov špecialistov v danom členskom štáte, na ktorý sa
vzťahuje režim automatického uznávania kvalifikácií. (15)
Povolania zdravotnej sestry a pôrodnej
asistentky v uplynulých troch desaťročiach prešli značným vývojom. Komunitne
založená zdravotná starostlivosť, využívanie komplexnejších terapií a neustále
sa vyvíjajúca technológia predpokladajú schopnosť zdravotných sestier a pôrodných
asistentiek prevziať väčšiu zodpovednosť. Na to, aby boli študentky zdravotných
škôl a účastníčky kurzov pre pôrodné asistentky pripravené plniť náročné
potreby zdravotnej starostlivosti, pred začatím odbornej prípravy musia mať
kvalitné všeobecné vzdelanie. Podmienka pre prijatie na odbornú prípravu by sa
preto mala zvýšiť na dvanásť rokov všeobecného vzdelania alebo úspešné zloženie
skúšky na rovnocennej úrovni. (16)
V snahe zjednodušiť systém automatického uznávania
odborov všeobecného a zubného lekárstva, by sa na tie odbory mala vzťahovať
smernica 2005/36/ES, keď sú spoločné aspoň pre jednu tretinu členských štátov. (17)
Fungovanie systému automatického uznávania
kvalifikácií závisí od dôvery v podmienky odbornej prípravy, ktorá vedie
ku kvalifikácii odborníkov. Preto je dôležité, aby minimálne podmienky na
odbornú prípravu architektov odrážali nový vývoj v oblasti vzdelávania
architektov, konkrétne v súvislosti s uznanou potrebou doplniť
akademickú odbornú prípravu odbornou praxou pod dohľadom kvalifikovaných
architektov. Minimálne podmienky odbornej prípravy by zároveň mali byť
dostatočne flexibilné, aby sa predišlo zbytočnému obmedzovaniu možnosti
členských štátov organizovať si svoje vzdelávacie systémy. (18)
Smernica 2005/36/ES by preto mala viac podporovať
automatických charakter uznávania kvalifikácií tých povolaní, ktoré ho
v súčasnosti nemôžu využívať. Mal by sa pritom brať ohľad na právomoc
členských štátov rozhodovať o tom, aká kvalifikácia sa vyžaduje na výkon
povolaní na ich území, ako aj o obsahu a organizácii ich systémov vzdelávania a
odbornej prípravy. Profesijné združenia a organizácie, ktoré sú
reprezentatívne na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, by mali mať
možnosť navrhovať spoločné zásady odbornej prípravy. Mali by mať formu
spoločnej skúšky, ako podmienky pre získanie odbornej kvalifikácie alebo
programy odbornej prípravy založený na spoločnom súbore znalostí, zručností
a spôsobilostí. Kvalifikáciu získanú v rámci takýchto spoločných
programov odbornej prípravy by mali členské štáty uznávať automaticky. (19)
V smernici 2005/36/ES sa už ustanovujú jasné
povinnosti pre odborníkov, ktorí majú potrebné jazykové znalosti. Preskúmanie
tejto povinnosti ukázalo, že je potrebné objasniť úlohu príslušných orgánov a
zamestnávateľov, najmä v záujme bezpečnosti pacientov. Kontrola znalosti jazyka
by však mala byť primeraná a potrebná pre príslušné pracovné miesta
a nemala by predstavovať dôvod pre vylúčenie odborníkov z trhu práce
v hostiteľskom členskom štáte. (20)
Na absolventov, ktorí si želajú absolvovať platenú
stáž v inom členskom štáte, kde je takáto stáž možná, by sa mala vzťahovať
smernica 2005/36/ES s cieľom podporiť ich mobilitu. Takisto je potrebné
zabezpečiť uznávanie stáže domovským členským štátom. (21)
V smernici 2005/36/ES sa ustanovuje systém
národných kontaktných miest. V dôsledku nadobudnutia účinnosti smernice
Európskeho parlamentu a rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006
o službách na vnútornom trhu[24]
a zriadenia miest jednotného kontaktu podľa uvedenej smernice, existuje
riziko prekrývania. Preto by sa národné kontaktné centrá zriadené smernicou 2005/36/ES
mali stať asistenčnými centrami, ktoré by mali zamerať svoju činnosť na
poskytovanie poradenstva občanom vrátane osobného poradenstva, na účely
zabezpečenia dodržiavania každodenného uplatňovania pravidiel vnútorného trhu
v individuálnych prípadoch občanov na vnútroštátnej úrovni. (22)
Zatiaľ čo sú v smernici už stanovené podrobné
povinnosti členských štátov vymieňať si informácie, tieto povinnosti by sa mali
posilniť. Členské štáty by mali reagovať proaktívnym spôsobom nielen na
žiadosti o informácie, ale aj na výstrahy ostatných členských štátov.
Takýto výstražný systém by mal byť podobný systému uvedenému v smernici 2006/123/ES.
Je však potrebný osobitný výstražný mechanizmus pre zdravotníckych pracovníkov,
ktorí využívajú výhody automatického uznávania kvalifikácií podľa smernice 2005/36/ES.
Mal by sa uplatňovať aj na veterinárnych lekárov, pokiaľ už členské štáty
zaviedli výstražný mechanizmus ustanovený v smernici 2006/123/ES. Všetky
členské štáty by mali byť varované, ak odborník už nie je oprávnený presťahovať
sa do iného členského štátu v dôsledku disciplinárneho konania alebo
odsúdenia za spáchanie trestného činu. Táto výstraha by sa mala aktivovať
prostredníctvom IMI bez ohľadu na to, či si odborník už uplatnil niektoré
z práv podľa smernice 2005/36/ES alebo či požiadal o uznanie svojej
odbornej kvalifikácie prostredníctvom vydania európskeho profesijného preukazu
alebo prostredníctvom iného spôsobu ustanoveného v tejto smernici.
Výstražný mechanizmus by byť v súlade s právnymi predpismi Únie
o ochrane osobných údajov a ostatných základných práv. (23)
Jedným z hlavných problémov, ktorému čelí
občan, ktorý má záujem pracovať v inom členskom štáte, je zložitosť
administratívnych postupov, ktoré musí splniť, a neistota s nimi
spojená. Smernica 2006/123/ES už zaväzuje členské štáty, aby poskytovali ľahký
prístup k informáciám a plneniu postupov prostredníctvom miest
jednotného kontaktu. Občania, ktorí sa usilujú o uznanie svojich
kvalifikácií podľa smernice 2005/36/ES, už môžu využívať miesta jednotného
kontaktu, ak sa na nich vzťahuje smernica 2006/123/ES. Na uchádzačov
o zamestnanie a zdravotníckych pracovníkov sa však smernica 2006/123/ES
nevzťahuje a stále nie je dostatok dostupných informácií. Preto je
potrebné vymedziť tieto informácie z hľadiska používateľa
a zabezpečiť, aby boli tieto informácie ľahko dostupné. Takisto je
dôležité, aby členské štáty preberali zodpovednosť nielen na vnútroštátnej
úrovni, ale aby spolupracovali aj navzájom medzi sebou a s Komisiou,
aby odborníkom v celej Únii zabezpečili ľahký prístup k užívateľsky
priaznivým a viacjazyčným informáciám a k plneniu postupov
prostredníctvom miest jednotného kontaktu. Odkazy na ne by mali byť dostupné prostredníctvom
ostatných webových stránok, ako je portál Vaša Európa. (24)
Na doplnenie alebo zmenu určitých nepodstatných
prvkov smernice 2005/36/ES, na Komisiu by sa mali delegovať právomoci prijímať
akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
v súvislosti s aktualizáciou prílohy I, stanovovaním kritérií pre
výpočet poplatkov spojených s európskym profesijným preukazom,
prispôsobovaním zoznamu činností stanovených v prílohe IV, úpravami bodov 5.1.1
až 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 a 5.7.1 prílohy V, objasňovaním
znalostí a zručností pre lekárov, zdravotné sestry zodpovedné za všeobecnú
starostlivosť, zubných lekárov, veterinárnych lekárov, pôrodné asistentky,
farmaceutov a architektov, prispôsobovaním minimálneho trvania odbornej
prípravy pre špecializovanú odbornú prípravu lekárov špecialistov a
špecializovanú odbornú prípravu zubných lekárov, zahrnutím nových lekárskych
špecializácií do bodu 5.1.3 prílohy V, zmenami a doplneniami zoznamov
uvedených v bodoch 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 a 5.6.1 prílohy V, zahrnutím
nových odborov zubného lekárstva do bodu 5.3.3 prílohy V, vymedzením podmienok
uplatňovania spoločných rámcov odbornej prípravy a vymedzením podmienok
uplatňovania spoločných skúšok odbornej prípravy. Je obzvlášť dôležité, aby
Komisia počas prípravných prác uskutočňovala príslušné konzultácie vrátane konzultácií
na úrovni expertov. Komisia by mala počas príprav a vypracovávania
delegovaných aktov zabezpečiť súčasne včasný a vhodný prenos príslušných
dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (25)
Na účely zabezpečenia jednotných podmienok pre
vykonávanie smernice 2005/36/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie
právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým
sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého
členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[25]. (26)
Na prijímanie vykonávacích aktov na stanovenie
spoločných a jednotných pravidiel týkajúcich sa špecifikácie európskeho
profesijného preukazu pre konkrétne povolania, formátu európskeho profesijného
preukazu, prekladov potrebných na podporu žiadosti o vydanie európskeho
profesijného preukazu, technických špecifikácií a opatrení potrebných na
zabezpečenie integrity, dôvernosti a presnosti informácií uvedených
v európskom profesijnom preukaze a v súbore IMI, podmienok
a postupov sprístupňovania európskeho profesijného preukazu, podmienok
prístupu k súboru IMI, technických prostriedkov a postupov overovania
pravosti a platnosti európskeho profesijného preukazu a implementácie
výstražného mechanizmu by sa mal používať konzultačný postup z dôvodu
technickej povahy týchto vykonávacích aktov. (27)
Po pozitívnych skúsenostiach so vzájomným
hodnotením podľa smernice 2006/123/ES by sa mal podobný systém hodnotenia
zahrnúť aj do smernice 2005/36/ES. Členské štáty by mali oznamovať povolania,
ktoré regulujú, z akých dôvodov ich regulujú a diskutovať
navzájom svoje zistenia. Tento systém by prispel k väčšej
transparentnosti na trhu s odbornými službami. (28)
Keďže ciele opatrení, ktoré sa majú prijať,
konkrétne racionalizácia, zjednodušenie a zlepšenie pravidiel pre uznávanie
odborných kvalifikácií nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných
členských štátov, pretože by to nevyhnutne viedlo k rozdielnym požiadavkám
a procesným režimom, čím by sa zvýšila zložitosť regulačného rámca
a spôsobilo by to bezdôvodné prekážky pre mobilitu odborníkov, a preto ich
možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so
zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so
zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec
nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (29)
V súlade so spoločným politickým vyhlásením
členských štátov a Komisie k vysvetľujúcim dokumentom zo [dňa] sa
členské štáty zaviazali priložiť v odôvodnených prípadoch k oznámeniu
transpozičných opatrení jeden alebo niekoľko dokumentov vysvetľujúcich vzťah
medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych
transpozičných nástrojov. Pokiaľ ide o túto smernicu, zákonodarca sa
domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené. (30)
Smernica 2005/36/ES by sa mala preto zodpovedajúco
zmeniť a doplniť, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Zmeny
a doplnenia smernice 2005/36/ES Smernica 2005/36/ES sa mení a dopĺňa takto: (1)
V článku 1 sa dopĺňa tento druhý odsek: „V tejto smernici sa stanovujú aj pravidlá
týkajúce sa čiastočného prístupu k regulovaným povolaniam a prístupu
k odmeňovaným stážam v inom členskom štáte a uznávaniu týchto
stáží.“. (2)
V článku 2 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Táto smernica sa uplatňuje voči všetkým
štátnym príslušníkom členského štátu, ktorí si želajú vykonávať regulované
povolanie alebo odmeňovanú stáž vrátane tých, ktorí patria k slobodným
povolaniam, v inom členskom štáte, ako je členský štát, v ktorom získali svoje
odborné kvalifikácie, či už ako samostatne zárobkovo činná osoba alebo ako
zamestnanec.“ (3)
Článok 3 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 1 sa mení a dopĺňa takto: i) písmeno f) sa nahrádza takto: „f) „odborná prax“: skutočné a zákonné vykonávanie
príslušného povolania na plný úväzok alebo rovnocenné trvanie čiastočného
úväzku v členskom štáte;“ ii) dopĺňajú sa tieto body: „j) „odmeňovaná stáž“: vykonávanie odmeňovaných
činností pod dohľadom s cieľom získať prístup k regulovanému
povolaniu na základe skúšky; k) „Európsky profesijný preukaz“: elektronické
potvrdenie vydané odborníkovi preukazujúce uznanie jeho kvalifikácie na účely
usadenia v hostiteľskom členskom štáte alebo že splnil všetky potrebné
podmienky na účely dočasného a príležitostného poskytovania služieb
v hostiteľskom členskom štáte; l) „celoživotné vzdelávanie“: akékoľvek všeobecné
vzdelávanie, odborné vzdelávanie a školenie, neformálne vzdelávanie a
neformálne učenie uskutočňované po celý život, ktoré vedie k rozšíreniu
vedomostí, zručností a kompetencií.“. b) V odseku 2 sa tretí pododsek nahrádza
takto: „Vždy keď členský štát uzná združenie alebo
organizáciu uvedenú v prvom pododseku, informuje o tom Komisiu. Komisii by sa
mala udeliť právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 58a týkajúce
sa aktualizácie prílohy I, keď je toto uznanie v súlade s touto
smernicou. Keď sa Komisia domnieva, že uznanie uvedené
v treťom pododseku nie je v súlade s touto smernicou, malo by
prijať vykonávacie rozhodnutie o nesúlade do šiestich mesiacov od prijatia
všetkých potrebných informácií.“. (4)
V článku 4 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Uznanie odbornej kvalifikácie zo strany
hostiteľského členského štátu umožňuje príslušnej osobe získať v tomto členskom
štáte prístup k rovnakému povolaniu alebo v prípadoch uvedených
v článku 4f k časti toho istého povolania, ako je povolanie, pre
ktoré je kvalifikovaný v domovskom členskom štáte, a vykonávať ho v
hostiteľskom členskom štáte za tých istých podmienok ako jeho štátni
príslušníci.“. (5)
Vkladajú sa tieto články 4a až 4f: „Článok 4a Európsky profesijný preukaz 1. Členské štáty poskytnú držiteľovi
odbornej kvalifikácie európsky profesijný preukaz na jeho žiadosť a za
podmienky, že Komisia prijala príslušné vykonávacie akty uvedené v odseku 6.
2. Členské štáty zabezpečia, aby držiteľ
európskeho profesijného preukazu mal všetky práva priznané v článkoch 4b
až 4e po overení preukazu príslušným orgánom príslušného členského štátu, ako
je stanovené v odsekoch 3 a 4 tohto článku. 3. Keď má držiteľ kvalifikácie v úmysle
poskytovať služby podľa hlavy II iné ako sú služby, na ktoré sa vzťahuje článok
7 ods. 4, európsky profesijný preukaz vystaví a overí príslušný orgán
domovského členského štátu v súlade s článkami 4b a 4c. 4. Keď má držiteľ kvalifikácie v úmysle
usadiť sa v inom členskom štáte podľa kapitol I až IIIa hlavy III
alebo poskytovať služby podľa článku 7 ods. 4, európsky profesijný preukaz
vystaví príslušný orgán domovského členského štátu a overí príslušný orgán
hostiteľského členského štátu v súlade s článkami 4b a 4d. 5. Členské štáty určia príslušné orgány pre
vydávanie európskeho profesijného preukazu. Tieto orgány zabezpečia nestranné,
objektívne a včasné spracovanie žiadostí o európske profesijné
preukazy. Asistenčné centrá uvedené v článku 57b môžu takisto konať
v pôsobnosti príslušného orgánu a vydávať európske profesijné
preukazy. Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány informovali občanov
vrátane perspektívnych žiadateľov o výhodách európskeho profesijného
preukazu, len čo bude k dispozícii. 6. Komisia prijme vykonávacie akty
špecifikujúce európske profesijné preukazy pre konkrétne povolania, stanovujúce
formát európskeho profesijného preukazu, preklady potrebné na podporu
akejkoľvek žiadosti o vydanie európskeho profesijného preukazu a podrobné
informácie o posudzovaní žiadostí berúc do úvahy špecifiká každého
príslušného povolania. Tieto vykonávacie akty sa príjmu v súlade
s konzultačným postupom uvedeným v článku 58. 7. Akékoľvek poplatky, ktoré môžu žiadatelia
vynaložiť v súvislosti s administratívnym postupom na vydanie
európskeho profesijného preukazu, majú byť primerané a úmerné nákladom
vynaloženým domovským a hostiteľským členským štátom a nemajú pôsobiť ako
demotivácia pri podávaní žiadosti o európsky profesijný preukaz. Komisii
sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 58a týkajúce sa
stanovenia kritérií na výpočet a rozdelenie poplatkov. 8. Uznanie kvalifikácie prostredníctvom
európskeho profesijného preukazu má slúžiť ako procesná alternatíva uznávania odborných
kvalifikácií v rámci postupov uvedených v hlavách II a III tejto
smernice. Dostupnosť európskeho profesijného preukazu pre
konkrétne povolanie nevylučuje, aby držiteľ odbornej kvalifikácie pre dané
povolanie nepožiadal o uznanie kvalifikácie v rámci postupov, za
podmienok, podľa požiadaviek a v lehotách stanovených v tejto
smernici, iných, než sú postupy, podmienky, požiadavky a lehoty pre
európsky profesijný preukaz. Článok 4b Žiadosť o európsky profesijný preukaz
a vytvorenie súboru IMI 1. Členské štáty zabezpečia, aby držiteľ
odbornej kvalifikácie mohol požiadať o európsky profesijný preukaz
akýmkoľvek spôsobom aj prostredníctvom online nástroja na príslušnom orgáne
hostiteľského členského štátu. 2. K žiadosti sa podľa potreby pripojí
dokumentácia požadovaná v článku 7 ods. 2 a prílohe VII. Komisii sa
udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 58a zmluvy
týkajúce sa stanovovania podrobných informácií o dokumentácii. 3. Príslušný orgán domovského členského
štátu potvrdzuje prijatie žiadosti a informuje žiadateľa o všetkých chýbajúcich
dokladoch bezodkladne po podaní žiadosti. V informačnom systéme
o vnútornom trhu (IMI) zavedenom nariadením Európskeho parlamentu
a Rady (EÚ) č. [...] vytvorí súbor o žiadosti obsahujúci všetku sprievodnú
dokumentáciu. V prípade následných žiadostí toho istého žiadateľa nesmú
príslušné orgány domovského a hostiteľského členského štátu požadovať
opätovné predloženie dokladov, ktoré sú už v súbore IMI a ktoré sú
stále platné. 4. Komisia môže prijať vykonávacie akty
vymedzujúce technické špecifikácie, opatrenia potrebné na zabezpečenie
integrity, dôvernosti a presnosti informácií uvedených v európskom
profesijnom preukaze a v súbore IMI, podmienky a postupy
poskytnutia európskeho profesijného preukazu jeho držiteľovi vrátane možnosti
jeho stiahnutia z internetu alebo nahrávania aktualizácií do súboru. Tieto
vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným
v článku 58. Článok 4c Európsky profesijný preukaz pre dočasné
poskytovanie služieb iných ako sú služby, na ktoré sa vzťahuje článok 7 ods. 4 1. Príslušný orgán domovského členského
štátu overí žiadosť, vystaví a overí európsky profesijný preukaz do dvoch
týždňov odo dňa prijatia úplnej žiadosti. O overení európskeho
profesijného preukazu informuje žiadateľa a členský štát, v ktorom
žiadateľ plánuje poskytovať služby. Prenos informácií z overenia do
príslušného hostiteľského členského štátu predstavuje vyhlásenie uvedené
v článku 7. Hostiteľský členský štát nesmie vyžadovať ďalšie vyhlásenie
podľa článku 7 počas dvoch nasledujúcich rokov. 2. Rozhodnutie domovského členského štátu
alebo neprijatie rozhodnutia v rámci dvojtýždňového obdobia uvedeného
v odseku 1 je predmetom práva na odvolanie podľa vnútroštátneho práva. 3. Ak chce držiteľ európskeho profesijného
preukazu poskytovať služby v iných členských štátoch, ako sú členské štáty
pôvodne informované podľa odseku 1, alebo ak chce pokračovať v poskytovaní
služieb počas lehoty dlhšej ako dva roky uvedenej v odseku 1, môže naďalej
používať európsky profesijný preukaz uvedený v odseku 1. V týchto
prípadoch držiteľ európskeho profesijného preukazu urobí vyhlásenie uvedené v
článku 7. 4. Európsky profesijný preukaz platí tak
dlho, kým si jeho držiteľ zachová právo vykonávať prax v domovskom
členskom štáte na základe dokumentov a informácií uvedených v súbore
IMI. Článok 4d Európsky profesijný preukaz na účely usadenia a
dočasné poskytovanie služieb podľa článku 7 ods. 4 1. Po prijatí úplnej žiadosti
o európsky profesijný preukaz musí príslušný orgán domovského členského
štátu do dvoch týždňov overiť a potvrdiť pravosť a platnosť
predložených sprievodných dokladov, vyhotoviť európsky profesijný preukaz,
poslať ho na potvrdenie príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu a informovať
tento orgán o zodpovedajúcom súbore IMI. Žiadateľa informuje o stave
konania domovský členský štát. 2. V prípadoch uvedených v článku 16,
článku 21 a článku 49a hostiteľský členský štát rozhodne o potvrdení
európskeho profesijného preukazu podľa odseku 1 do jedného mesiaca odo dňa
prijatia európskeho profesijného preukazu zaslaného domovským členským štátom.
V prípade odôvodnených pochybností môže hostiteľský členský štát požiadať
domovský členský štát o dodatočné informácie. Táto žiadosť nemá odkladný
účinok presahujúci jeden mesiac. 3. V prípadoch uvedených v článku 7
ods. 4 a článku 14 hostiteľský členský štát rozhodne o tom, či uzná
kvalifikáciu držiteľa alebo ho podrobí kompenzačným opatreniam do dvoch
mesiacov odo dňa prijatia na potvrdenie európskeho profesijného preukazu
zaslaného domovským členským štátom. V prípade odôvodnených pochybností
môže hostiteľský členský štát požiadať domovský členský štát o dodatočné
informácie. Táto žiadosť nemá odkladný účinok presahujúci jeden mesiac. 4. V prípade, že hostiteľský štát
podrobí žiadateľa skúške spôsobilosti podľa článku 7 ods. 4, žiadateľ musí byť
schopný poskytovať služby do jedného mesiaca od rozhodnutia prijatého v súlade
s odsekom 3. 5. Keď hostiteľský členský štát neprijme
rozhodnutie v lehote stanovenej v odsekoch 2 a 3 alebo nepožiada
o doplňujúce informácie do jedného mesiaca od dňa prijatia európskeho
profesijného preukazu domovským členským štátom, európsky profesijný preukaz sa
považuje za potvrdený hostiteľským členským štátom a znamená uznanie odbornej
kvalifikácie pre príslušnú regulovanú profesiu v hostiteľskom členskom
štáte. 6. Opatrenia prijaté domovským členským
štátom v súlade s odsekom 1 nahradia akúkoľvek žiadosť o uznanie
odbornej kvalifikácie podľa vnútroštátneho práva hostiteľského členského štátu. 7. Proti rozhodnutiam domovského
a hostiteľského členského štátu podľa odsekov 1 až 5 alebo proti
neprijatiu rozhodnutia domovským členským štátom sa možno odvolať podľa
vnútroštátneho práva príslušného členského štátu. Článok 4e Spracovanie údajov týkajúcich sa európskeho
profesijného preukazu a prístup k nim 1. Príslušné orgány domovského
a hostiteľského členského štátu aktualizujú včas zodpovedajúci súbor
s informáciami o disciplinárnom konaní alebo uložených trestnoprávnych
sankciách alebo akýchkoľvek iných vážnych osobitných okolnostiach, ktoré by
mohli mať dôsledky na výkon činností držiteľa európskeho profesijného preukazu
na základe tejto smernice. Tieto aktualizácie zahŕňajú vymazanie informácií,
ktoré sa už nevyžadujú. Príslušný dotknutý orgán informuje držiteľa európskeho
profesijného preukazu a príslušné orgány podieľajúce sa na príprave
zodpovedajúceho súboru IMI o každej aktualizácii vykonanej príslušnými
orgánmi. 2. Prístup k informáciám v súbore
IMI je obmedzený len pre príslušné orgány domovského a hostiteľského
členského štátu a držiteľa európskeho profesijného preukazu v súlade
so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (**). 3. Informácie o jednotlivých
žiadateľoch spracujú dotknuté príslušné orgány domovského a hostiteľského
členského štátu len na účely európskeho profesijného preukazu v súlade
s ustanoveniami o ochrane verejnej bezpečnosti a zdravia a smernicou 95/46/ES. 4. Informácie uvedené v európskom
profesijnom preukaze sa obmedzujú na informácie, ktoré sú potrebné na zistenie
práva jeho držiteľa na výkon povolania, na ktorý bol vydaný, a to najmä
priezvisko, meno, dátum a miesto narodenia, povolanie, platný režim, príslušné
zainteresované orgány, číslo preukazu, bezpečnostné záležitosti a odkaz na
platný dôkaz totožnosti. 5. Členské štáty zabezpečia, aby držiteľ
európskeho profesijného preukazu mal právo kedykoľvek požiadať o opravu,
vymazanie alebo zablokovanie svojho súboru v systéme IMI na žiadosť,
a aby bol informovaný o tomto práve v čase vydávania európskeho
profesijného preukazu a aby mu toto právo bolo pripomenuté každé dva roky
po vydaní európskeho profesijného preukazu. 6. V súvislosti so spracovaním osobných
údajov na európskom profesijnom preukaze a vo všetkých súboroch IMI sa
dotknuté príslušné orgány členských štátov považujú za kontrolórov
v zmysle smernice 95/46/ES. V súvislosti so zodpovednosťami podľa
odsekov 1 až 4 a so spracovaním osobných údajov uvedených v týchto
odsekoch sa Komisia považuje za kontrolóra v zmysle nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001(***). 7. Členské štáty zabezpečia, aby
zamestnávatelia, zákazníci, pacienti a ostatné zainteresované strany mohli
overiť pravosť a platnosť európskeho profesijného preukazu, ktorý im
predloží držiteľ preukazu bez toho, aby to malo vplyv na odseky 2 a 3. Komisia prijme vykonávacie akty
špecifikujúce podmienky prístupu do súboru IMI, technických prostriedkoch
a postupoch overovania uvedených v prvom pododseku. Tieto vykonávacie
akty sa príjmu v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 58. Článok 4f Čiastočný prístup 1. Príslušný orgán
hostiteľského členského štátu udeliť čiastočný prístup k odbornej činnosti
na jeho území za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: a) rozdiely medzi odbornou činnosťou vykonávanou
podľa právnych predpisov v domovskom členskom štáte a regulovaným povolaním v
hostiteľskom členskom štáte ako také sú také veľké, že v skutočnosti by
uplatnenie kompenzačných opatrení viedlo k tomu, že by sa od žiadateľa
vyžadovalo ukončenie celého programu vzdelávania a odbornej prípravy,
ktorý sa vyžaduje v hostiteľskom členskom štáte, aby mali prístup
k plne regulovanému povolaniu v hostiteľskom členskom štáte. b) odborná činnosť sa objektívne môže oddeliť od
ostatných činností patriacich pod regulované povolanie v hostiteľskom
členskom štáte. Na účely písmena b) sa činnosť považuje za
oddeliteľnú, ak sa vykonáva ako nezávislá činnosť v domovskom členskom
štáte. 2. Čiastočný prístup sa
môže zamietnuť, ak je jeho zamietnutie opodstatnené závažnými dôvodmi všeobecného
záujmu, ako je verejné zdravie, tým by sa zabezpečilo dosiahnutie sledovaného
cieľa a neprekročil by sa naozaj potrebný rámec. 3. Žiadosti
o usadenie v hostiteľskom členskom štáte sa preskúmajú v súlade
s kapitolami I a IV hlavy III v prípade usadenia
v hostiteľskom členskom štáte. 4. Žiadosti
o poskytovanie dočasných služieb v hostiteľskom členskom štáte
týkajúce sa odborných činností, ktoré majú dôsledky na verejné zdravie a
verejnú bezpečnosť, sa preskúmajú v súlade s hlavou II. 5. Odchylne od článku 7
ods. 4 šiesteho pododseku a článku 52 ods. 1 sa po udelení čiastočného
prístupu odborná činnosť vykonáva pod profesijným titulom domovského členského
štátu. ------------- (*) Ú. v. EÚ [nariadenie o IMI] (**) Ú. v. ES L 281, 23.11.1995,
s. 31. (***) Ú. v. ES L 8, 12.1.2001,
s. 1“. (6)
Článok 5 sa mení a dopĺňa takto: (a)
V odseku 1 sa písmeno b) nahrádza takto: „b) ak sa poskytovateľ služieb presťahuje, ak
vykonával toto povolanie v jednom alebo niekoľkých členských štátoch
najmenej dva roky počas desiatich rokov predchádzajúcich poskytovaniu služieb,
ak toto povolanie nie je v členskom štáte usadenia regulované. Na účely písmena b) prvého pododseku sa podmienka
vyžadujúca dva roky vykonávania činnosti neuplatňuje v niektorom
z týchto prípadov: a) povolanie alebo vzdelanie a odborná
príprava, ktoré k tomuto povolaniu vedú, sú regulované; b) poskytovateľ služieb sprevádza príjemcu služieb
pod podmienkou, že príjemca služieb má obvyklý pobyt v členskom štáte
usadenia poskytovateľa služieb a povolanie nie je zaradené do zoznamu
uvedeného v článku 7 ods. 4. (b)
Dopĺňa sa tento odsek 4: „4. V prípade notárov je vyhotovovanie
verejných listín a ostatné činnosti overovania, ktoré si vyžadujú pečať
hostiteľského členského štátu, vylúčené z poskytovania služieb.“. (7)
Článok 7 sa mení a dopĺňa takto: (a)
Odsek 2 sa mení a dopĺňa takto: i) Písmeno e) sa nahrádza takto: „e) pre povolania v oblasti bezpečnosti a v
zdravotníctve, kde členský štát vyžaduje od svojich štátnych príslušníkov
doklad o tom, že im nebol pozastavený výkon povolania, ani dočasne
ani s konečnou platnosťou, a že neboli odsúdení za spáchanie
trestného činu“. ii) Dopĺňa sa toto písmeno f): „f) v prípade dokladu o formálnej
kvalifikácii uvedenom v článku 21 ods. 1 a v prípade osvedčení
o nadobudnutých právach uvedených v článkoch 23, 26, 27, 30, 33, 33a,
37, 39 a 43, doklad potvrdzujúci znalosť jazyka hostiteľského členského
štátu“. (b)
Vkladá sa tento odsek 2a: „2a. Vyhlásenie poskytovateľa služieb je platné na
celom území príslušného členského štátu.“. (c)
Odsek 4 sa nahrádza takto: "4. Pre prvé
poskytovanie služieb v prípade regulovaných povolaní, ktoré majú dôsledky na
verejné zdravie alebo bezpečnosť, na ktoré sa nevzťahuje automatické uznávanie
podľa hlavy III kapitoly II alebo III, príslušný orgán hostiteľského členského
štátu môže pred prvým poskytnutím služieb skontrolovať odbornú kvalifikáciu
poskytovateľa služieb. Takáto
predchádzajúca kontrola je možná len vtedy, ak je jej účelom zabrániť závažnému
poškodeniu zdravia alebo bezpečnosti príjemcu týchto služieb v dôsledku
nedostatočnej odbornej kvalifikácie poskytovateľa služieb a ak nepresahuje
rámec toho, čo je potrebné na tento účel. Členské štáty oznámia Komisii zoznam povolaní, pre
ktoré je nevyhnutná predchádzajúca kontrola kvalifikácií, aby sa predišlo vážnemu
poškodeniu zdravia alebo bezpečnosti príjemcu služieb podľa ich vnútroštátnych
zákonov a právnych predpisov. Členské štáty poskytnú Komisii osobitné
odôvodnenie zahrnutia každého z týchto povolaní do zoznamu. Najneskôr do jedného mesiaca od prijatia vyhlásenia
a sprievodných dokladov príslušný orgán informuje poskytovateľa služieb buď o
svojom rozhodnutí nekontrolovať jeho kvalifikáciu, alebo o výsledku takejto
kontroly. V prípade problému,
ktorý by mal za následok oneskorenie, príslušný orgán v priebehu prvého
mesiaca informuje poskytovateľa služieb o dôvode oneskorenia. Problém sa má vyriešiť do jedného mesiaca po
oznámení a rozhodnutie sa dokončí v priebehu druhého mesiaca po
vyriešení problému. Ak existuje podstatný rozdiel medzi odbornou
kvalifikáciou poskytovateľa služieb a odbornou prípravou, ktorú vyžaduje
hostiteľský členský štát, a tento rozdiel je taký, že by to mohlo byť škodlivé
pre verejné zdravie alebo bezpečnosť, a keď tento rozdiel nemôže
kompenzovať odborná prax alebo celoživotné vzdelávanie poskytovateľa služieb,
hostiteľský členský štát umožní poskytovateľovi služieb preukázať, najmä formou
skúšky spôsobilosti, že získal chýbajúce vedomosti alebo chýbajúcu
kvalifikáciu. V každom prípade musí
byť možné poskytovať služby do jedného mesiaca po prijatí rozhodnutia podľa
tretieho pododseku. Ak príslušný orgán nezareaguje v lehotách
uvedených v treťom a štvrtom pododseku, služby sa môžu poskytovať. V prípade, že sa kvalifikácia overila podľa prvého
až piateho pododseku, služby sa poskytujú na základe profesijného titulu
hostiteľského členského štátu.“. (8)
V článku 8 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Príslušné orgány
hostiteľského členského štátu môžu v prípade pochybností požiadať príslušné
orgány členského štátu usadenia o poskytnutie všetkých informácií týkajúcich sa
zákonnosti usadenia poskytovateľa služieb a jeho bezúhonnosti, ako aj
neexistencie akýchkoľvek disciplinárnych alebo trestnoprávnych sankcií
súvisiacich s povolaním. V prípade
kontroly kvalifikácie môžu príslušné orgány hostiteľského členského štátu
požiadať príslušné orgány členského štátu usadenia o informácie
o odbornej príprave poskytovateľa služieb, keď sú potrebné na posúdenie
podstatných rozdielov, ktoré by mohli byť škodlivé pre verejné zdravie alebo
bezpečnosť. Príslušné orgány členského
štátu usadenia poskytnú tieto informácie v súlade s článkom 56.“. (9)
Článok 11 sa mení a dopĺňa takto: (a)
Úvodná veta prvého pododseku sa nahrádza touto
vetou: „Na účely uplatňovania článku 13 a článku 14
ods. 6 sú odborné kvalifikácie zoskupené do nižšie uvedených úrovní:“. (b)
V písmene c) sa bod ii) nahrádza takto: „ii) regulovaného vzdelávania a odbornej
prípravy alebo, v prípade regulovaných povolaní, odbornej prípravy s osobitnou
štruktúrou, so spôsobilosťou nad rámec toho, čo je stanovené na úrovni b,
rovnocennej úrovni odbornej prípravy uvedenej v bode i), ak táto odborná
príprava poskytuje porovnateľný odborný štandard a pripravuje účastníka
odbornej prípravy na porovnateľnú úroveň zodpovedností a funkcií pod
podmienkou, že k diplomu je priložené osvedčenie domovského členského
štátu;“. (c)
písmená d) a e) sa nahrádzajú takto: „d) diplom potvrdzujúci úspešné ukončenie odbornej
prípravy na úrovni vyššieho odborného vzdelania trvajúcej najmenej tri roky a
najviac štyri roky alebo rovnocenného časového obdobia na čiastočnom základe,
alebo rovnocenný počet kreditov európskeho systému prenosu a zhromažďovania
kreditov (ECTS), ak sa uplatňuje v domovskom členskom štáte, na univerzite
alebo v inštitúcii vysokoškolského vzdelávania alebo v inej inštitúcii, ktorá poskytuje
rovnocennú úroveň vzdelávania a odbornej prípravy a, kde to prichádza do úvahy,
že úspešne ukončil odbornú prípravu, ktorá sa vyžaduje okrem tejto odbornej
prípravy po štúdiu na úrovni vyššieho odborného vzdelania; e) diplom, ktorý potvrdzuje, že držiteľ úspešne
ukončil vyššie odborné vzdelanie trvajúce viac ako štyri roky alebo rovnocenné
časové obdobie na čiastočnom základe alebo rovnocenný počet kreditov európskeho
systému prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS), ak sa uplatňuje v domovskom
členskom štáte, na univerzite alebo inštitúcii vysokoškolského vzdelávania
alebo inej inštitúcii rovnocennej úrovne, a v prípade potreby, že úspešne
ukončil odbornú prípravu požadovanú po štúdiu na úrovni vyššieho odborného
vzdelania.“. (d)
Druhý odsek sa vypúšťa. (10)
V článku 12 sa prvý odsek nahrádza takto: „Každý doklad o formálnej kvalifikácii alebo každá
skupina dokladov o formálnej kvalifikácii, ktoré vydal príslušný orgán
členského štátu, ktorým sa potvrdzuje úspešné ukončenie odbornej prípravy v
Únii, v rámci formálnych programov denného alebo externého štúdia alebo
mimo rámca formálnych programov denného alebo externého štúdia, ktoré tento
členský štát uznal ako rovnocennú prípravu a ktorá poskytuje svojmu držiteľovi
tie isté práva na prístup k povolaniu alebo na výkon povolania alebo pripravuje
na výkon tohto povolania, sa považuje za doklad o formálnej kvalifikácii druhu
uvedeného v článku 11, vrátane príslušnej úrovne.“ (11)
Článok 13 sa nahrádza takto: „Článok 13 Podmienky uznávania 1. Ak je prístup k regulovanému povolaniu alebo
výkon regulovaného povolania v hostiteľskom členskom štáte podmienený držaním
osobitnej odbornej kvalifikácie, príslušný orgán tohto členského štátu povolí
prístup k tomuto povolaniu alebo výkon tohto povolania za tých istých
podmienok, aké sa vzťahujú na jeho štátnych príslušníkov, a to žiadateľom,
ktorí sú držiteľmi osvedčenia o odbornej spôsobilosti alebo dokladu o formálnej
kvalifikácii podľa článku 11, ktorý vyžaduje iný členský štát na získanie
prístupu a výkon tohto povolania na svojom území. Osvedčenia o odbornej spôsobilosti alebo doklady o
formálnej kvalifikácii vydáva príslušný orgán členského štátu určený podľa
legislatívnych, regulačných alebo správnych opatrení tohto členského štátu. 2. Prístup k povolaniu alebo výkon povolania
uvedený v odseku 1 sa umožní aj žiadateľom, ktorí sú držiteľmi osvedčenia
o odbornej spôsobilosti alebo dokladu o formálnej kvalifikácii
podľa článku 11 vydaného iným členským štátom, ktorý toto povolanie
nereguluje. Osvedčenia o odbornej spôsobilosti a doklady o
formálnej kvalifikácii spĺňajú tieto podmienky: a) sú vydané príslušným orgánom členského štátu
určeným podľa legislatívnych, regulačných alebo správnych opatrení tohto
členského štátu; b) potvrdzujú, že ich držiteľ je pripravený na
výkon príslušného povolania. 3. V prípade osvedčenia o odbornej
spôsobilosti alebo dokladu o formálnej kvalifikácii uvedených
v odsekoch 1 a 2 alebo osvedčenia potvrdzujúceho regulované
vzdelávanie a odbornú prípravu alebo odbornú prípravu s osobitnou
štruktúrou podľa článku 11 písm. c) bod i) hostiteľský členský akceptuje
úroveň osvedčenú alebo potvrdenú domovským členským štátom. 4. Odchylne od odsekov 1 a 2 tohto
článku príslušný orgán hostiteľského členského štátu môže odmietnuť prístup k
povolaniu a jeho vykonávanie držiteľom osvedčenia o odbornej
spôsobilosti, keď je národná kvalifikácia, ktorá sa vyžaduje na výkon povolania
na jeho území, zaradená do písmena d) alebo e) článku 11.“. (12)
Článok 14 sa mení a dopĺňa takto: (a)
Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Článok 13 nebráni hostiteľskému členskému
štátu, aby od žiadateľa požadoval ukončenie adaptačného obdobia až tri roky,
alebo aby zložil skúšku spôsobilosti, ak odborná príprava, ktorú žiadateľ
absolvoval, zahŕňa podstatne odlišné záležitosti pokiaľ ide o odborné
činnosti ako tie, ktoré zahŕňa odborná príprava v hostiteľskom členskom štáte.“ (b)
V odseku 2 sa tretí pododsek nahrádza takto: „Ak sa Komisia domnieva, že výnimka uvedená v
druhom pododseku je nevhodná alebo nie je v súlade s právom Únie, do šiestich
mesiacov od prijatia všetkých potrebných informácií prijme vykonávacie
rozhodnutie, v ktorom požiada príslušný členský štát, aby neprijal toto
plánované opatrenie. Ak Komisia vo vyššie uvedenej lehote neodpovie, výnimka sa
môže uplatniť.“. (c)
Do článku 3 sa za prvý pododsek vkladá tento
pododsek: „Pre profesiu notára hostiteľský členský štát môže
pri určovaní kompenzačného opatrenia zobrať do úvahy špecifické činnosti tohto
povolania na jeho území, najmä pokiaľ ide o právny predpis, ktorý sa má
uplatniť.“. (d)
Odseky 4 a 5 sa nahrádzajú takto: „4. Na účely uplatňovania odsekov 1 a 5 „podstatne
odlišné záležitosti“ sú záležitosti, ktorých znalosť je podstatná pre výkon
povolania a v prípade ktorých odborná príprava, ktorú migrant absolvoval,
vzhľadom na jej trvanie alebo obsah vykazuje značné rozdiely oproti odbornej
príprave, ktorú vyžaduje hostiteľský členský štát. 5. Odsek 1 sa uplatňuje s náležitým zohľadnením
zásady proporcionality. Najmä ak má hostiteľský členský štát v úmysle vyžadovať
od žiadateľa absolvovanie adaptačného obdobia alebo zloženie skúšky
spôsobilosti, musí sa najprv uistiť, či znalosti, zručnosti a spôsobilosti,
ktoré žiadateľ získal počas svojej odbornej praxe a celoživotného vzdelávania v
ktoromkoľvek členskom štáte alebo v tretej krajine, sú takej povahy, aby úplne
alebo čiastočne pokryli podstatne odlišné záležitosti uvedené v odseku 4.“. (e)
Pridávajú sa tieto nové odseky 6 a 7: „6. Rozhodnutie ukladajúce
adaptačné obdobie alebo skúšku spôsobilosti musí byť riadne odôvodnené. Konkrétne, má obsahovať toto odôvodnenie: a) uvedie úroveň kvalifikácie požadovanú
v hostiteľskom členskom štáte a úroveň kvalifikácie, ktorú má
žiadateľ v súlade s klasifikáciou uvedenou v článku 11; b) uvedie predmet alebo predmety, pri ktorých sa
zistili značné rozdiely; c) vysvetlí podstatné rozdiely, pokiaľ ide
o obsah; d) vysvetlí, prečo v dôsledku týchto
podstatných rozdielov žiadateľ nemôže uspokojivo vykonávať svoje povolanie na
území hostiteľského členského štátu; e) vysvetlí, prečo tieto podstatné rozdiely nemôžu
kompenzovať znalosti, zručnosti a spôsobilosti, ktoré žiadatelia získali
počas odbornej praxe a celoživotného vzdelávania. 7. Skúška spôsobilosti
uvedená v odseku 1 sa organizuje aspoň dvakrát do roka a žiadatelia
sú oprávnení zopakovať skúšku aspoň raz, keď skúšku prvýkrát nespravia.“. (13)
Článok 15 sa vypúšťa. (14)
Článok 20 sa nahrádza takto: „Článok 20 Prispôsobenie zoznamov činností v prílohe IV Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty týkajúce sa prispôsobenia zoznamov činností uvedených v
prílohe IV, ktoré podliehajú uznaniu odbornej praxe podľa článku 16 na účely
aktualizácie alebo vyjasnenia nomenklatúry za predpokladu, že tieto zmeny
nezúžia rozsah činnosti týkajúcich sa jednotlivých kategórií.“. (15)
Odseky 4, 6 a 7 článku 21 sa vypúšťajú. (16)
Vkladá sa tento článok 21a: „Článok 21a Postup oznamovania 1. Každý členský štát informuje Komisiu o
legislatívnych, regulačných alebo správnych opatreniach, ktoré prijal v
súvislosti s vydávaním dokladov o formálnej kvalifikácii v oblasti upravenej v
tejto kapitole. V prípade dokladov o formálnej kvalifikácii
uvedených v oddiele 8, sa oznámenie podľa prvého pododseku adresuje aj
ostatným členským štátom. 2. K oznámeniu uvedenému v odseku 1 sa
priloží správa preukazujúca súlad oznamovaných dokladov o formálnej
kvalifikácii s príslušnými požiadavkami tejto smernice. Správu vydá
príslušný orgán alebo orgán, ktorý bol určený členským štátom a ktorý je
spôsobilý posúdiť súlad dokladov o formálnej kvalifikácii s touto
smernicou. 3. Komisia je v súlade s článkom 58a
splnomocnená prijať delegované akty s cieľom upraviť body 5.1.1 až 5.1.4, 5.2.2,
5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 a 5.7.1 prílohy V uvedením zoznamu
a aktualizovaním titulov prijatých členskými štátmi ako dôkazu o formálnej
kvalifikácii a v prípade potreby s uvedením orgánu, ktorý vydáva doklady o
formálnej kvalifikácii, osvedčenia, ktoré sú k nim priložené, a zodpovedajúci
profesijný titul. 4. Keď sa Komisia domnieva, že oznámené akty
uvedené v odseku 1 nie sú v súlade s touto smernicou, prijme
vykonávacie rozhodnutie o nesúlade do šiestich mesiacov od prijatia
všetkých potrebných informácií.“. (17)
V článku 22 sa dopĺňa tento druhý odsek: „Na účely písmena b) prvého odseku príslušné
orgány členských štátov predložia Komisii a ostatným členským štátom
[vložiť dátum – deň po dni uvedenom v prvom pododseku odseku 1 článku 3]
a potom každých päť rokov verejne dostupné správy o postupoch
ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy lekárov, lekárov špecialistov,
sestier zodpovedných za všeobecnú starostlivosť, zubných lekárov,
špecializovaných zubných lekárov, veterinárnych lekárov, pôrodných asistentiek
a farmaceutov.“. (18)
Článok 24 sa mení a dopĺňa takto: (a)
Odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Základná lekárska odborná príprava pozostáva
najmenej z päťročného štúdia, ktoré môže byť vyjadrené aj ako ekvivalent
kreditov ECTS a pozostáva minimálne z 5 500 hodín teoretickej a
praktickej odbornej prípravy, ktorú poskytuje univerzita alebo sa poskytuje pod
dohľadom univerzity. Pre osoby, ktoré začali štúdium pred 1. januárom 1972,
môže sa kurz odbornej prípravy uvedený v prvom pododseku skladať zo šiestich
mesiacov dennej praktickej odbornej prípravy na úrovni univerzity pod dohľadom
príslušných orgánov.“. b) Dopĺňa sa tento odsek 4: Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty na vymedzenie: a) primeranosti poznatkov o vedeckých odboroch
uvedených v písmene a) odseku 3 v súlade s vedecko-technickým
pokrokom a potrebných spôsobilosti, ktoré by mali byť s týmito
znalosťami spojené; b) úrovne primeranosti pochopenia položiek
uvedených v písmene b) odseku 3 a spôsobilostí potrebných na účely
ich pochopenia v súlade s vedeckým pokrokom a vývojom
v oblasti vzdelávania v členských štátoch; c) primeranosti poznatkov o klinických
disciplínach a praktikách uvedených v písmene c) odseku 3
a potrebných spôsobilosti, ku ktorým by takéto znalosti mali viesť so
zreteľom na vedecko-technický pokrok; d) vhodných klinických skúseností uvedených
v písmene d) odseku 3 a potrebných spôsobilostí potrebných, ktoré
by takéto súvislosti mali so sebou prinášať so zreteľom na
vedecko-technický pokrok, ako aj vývoj v oblasti vzdelávania
v členských štátoch. (19)
Článok 25 sa mení a dopĺňa takto: (a)
Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Prijatie na
špecializovanú lekársku odbornú prípravu je podmienené ukončením a
nostrifikáciou základnej lekárskej odbornej prípravy uvedenej v článku 24 ods. 2,
v kurze, počas ktorého účastník odbornej prípravy získal príslušné znalosti
základnej medicíny.“. (b)
Vkladá sa tento odsek 3a: „3a. Členské štáty môžu vo svojich vnútroštátnych
právnych predpisoch stanoviť čiastočné výnimky z častí špecializovanej
lekárskej odbornej prípravy, ak sa táto časť odbornej prípravy už absolvovala
počas absolvovania iného programu špecializovanej odbornej prípravy, ktorý je
uvedený v bode 5.1.3 prílohy V a za predpokladu, že daný
odborník už získal predchádzajúcu odbornú kvalifikáciu v tomto členskom
štáte. Členské štáty zabezpečia, aby udelená výnimka nepredstavovala viac ako
jednu tretinu minimálneho trvania kurzov lekárskej odbornej prípravy
špecialistov ako je uvedené v bode 5.1.3 prílohy V. Každý členský štát oznámi Komisii a ostatným
členským štátom svoje príslušné vnútroštátne právne predpisy spolu
s podrobným odôvodnením týchto čiastočných výnimiek.“. (c)
Odsek 5 sa nahrádza takto: „5. Komisia je
v súlade s článkom 58a splnomocnená prijať delegované akty týkajúce
sa prispôsobenia minimálnej dĺžky trvania odbornej prípravy uvedené v bode 5.1.3
prílohy V vedecko-technickému pokroku.“ (20)
V článku 26 sa druhý odsek nahrádza takto: „Komisia je v súlade s článkom 58a
splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa zaradenia nových lekárskych
špecializácií spoločných aspoň pre jednu tretinu členských štátov do bodu 5.1.3
prílohy V na účely aktualizácie tejto smernice v zmysle zmien vnútroštátnych
právnych predpisov.“. (21)
V článku 28 sa prvý odsek nahrádza takto: „1. Prijatie na osobitnú odbornú prípravu v rámci
všeobecnej lekárskej praxe je podmienené ukončením a nostrifikáciou základného
programu lekárskej odbornej prípravy uvedeného v článku 24 ods. 2.“. (22)
Článok 31 sa mení a dopĺňa takto: (a)
Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Prijatie sestier zodpovedných za všeobecnú
starostlivosť na odbornú prípravu je podmienené ukončením dvanásťročného
všeobecného vzdelania potvrdeným diplomom, osvedčením alebo iným dokladom,
ktorý vydali príslušné orgány alebo úrady v členskom štáte alebo osvedčením
potvrdzujúcim úspešné zloženie prijímacej skúšky do školy ošetrovateliek na
rovnocennej úrovni.“. (b)
V odseku 2 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Komisia je v súlade s článkom 58a
splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa zmien a doplnenia zoznamu
uvedeného v bode 5.2.1 prílohy V na účely jeho prispôsobenia pokroku
v oblasti vzdelávania a vedecko-technickému pokroku.“. (c)
V odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto: „Odborná príprava sestier zodpovedných za
všeobecnú starostlivosť predstavuje najmenej tri roky štúdia alebo 4 600 hodín
teoretickej a klinickej odbornej prípravy, z čoho teoretická odborná príprava
predstavuje aspoň jednu tretinu a klinická odborná príprava predstavuje aspoň
jednu polovicu trvania odbornej prípravy. Členské štáty môžu udeliť čiastočné
výnimky osobám, ktoré získali časť odbornej prípravy v kurzoch, ktoré sú aspoň na
rovnocennej úrovni.“. d) Dopĺňa sa tento odsek 7: „Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty na vymedzenie: a) primeranej znalosti vedeckých odborov
všeobecnej ošetrovateľskej starostlivosti, ako je uvedené v odseku 6 písm.
a) v súlade s vedecko-technickým pokrokom, ako aj potrebných
spôsobilostí, ktoré by mali byť s týmito znalosťami spojené zo zreteľom na
vedecko-technologický pokrok, ako aj najnovší vývoj v oblasti
vzdelávania; b) úrovne primeranosti pochopenia položiek
uvedených v odseku 6 písm. a) a potrebných spôsobilostí vyplývajúcich
z ich pochopenia v súlade s vedecko-technickým pokrokom
a najnovším vývojom v oblasti vzdelávania; c) úrovne primeranosti znalostí o položkách
uvedených v odseku 6 písm. b) a potrebných spôsobilostí vyplývajúcich
z týchto znalostí v súlade s vedeckým pokrokom a najnovším
vývojom v oblasti vzdelávania; d) úrovne klinických skúseností uvedených
v odseku 6 písm. c) a potrebných spôsobilostí vyplývajúcich z
primeraných klinických skúseností v súlade s vedecko-technickým
pokrokom a najnovším vývojom v oblasti vzdelávania.“. (23)
Článok 33 sa mení a dopĺňa takto: (a)
Vkladá sa tento odsek 1a: „1a. Členské štáty automaticky uznajú tie
kvalifikácie sestier všeobecnej starostlivosti, kde žiadateľka začala odbornú
prípravu pred [vložte dátum – nadobudnutia účinnosti zmenenej a doplnenej
smernice] a na prijatie sa vyžadovalo desať rokov všeobecného vzdelania
alebo rovnocenná úroveň, ale kvalifikácia je inak v súlade so všetkými
požiadavkami na odbornú prípravu uvedenú v článku 31.“. (b)
Odsek 3 sa nahrádza takto: "3. „Členské štáty uznávajú doklad o
formálnej kvalifikácii sestry vydaný v Poľsku sestrám, ktoré ukončili odbornú
prípravu pred 1. májom 2004, ktoré nespĺňajú minimálne požiadavky na odbornú
prípravu uvedené v článku 31, potvrdený bakalárskym diplomom získaným na
základe osobitného rozširujúceho programu uvedeného v článku 11 zákona o
zmenách a doplneniach zákona zo dňa 20. apríla 2004 o povolaní sestry a
pôrodnej asistentky a niektorých ďalších právnych aktov (Úradný vestník Poľskej
republiky z 30. apríla 2004, č. 92, položka 885) a nariadenia ministra
zdravotníctva z 12. apríla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie
ministra zdravotníctva z 11. mája 2004 o podrobných podmienkach
poskytovania štúdia sestrám a pôrodným asistentkám, ktoré majú maturitné
vysvedčenie zo strednej školy a ukončili lekárske lýceum a strednú zdravotnícku
školu v odbore sestra a pôrodná asistentka (Úradný vestník Poľskej republiky z 21.
apríla 2010, č. 65, položka 420) na účely overenia, že príslušná osoba má
znalosti a kvalifikáciu na úrovni porovnateľnej so sestrami s kvalifikáciou,
ktorá je v prípade Poľska vymedzená v bode 5.2.2 prílohy V.“. (24)
Článok 34 sa mení a dopĺňa takto: (a)
V odseku 2 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú
takto: „Základná odborná príprava zubného lekára zahŕňa
spolu najmenej päť rokov denného teoretického a praktického štúdia, ktoré môže
byť vyjadrené aj ako ekvivalent kreditov ECTS, ktorého súčasťou je aspoň
program uvedený v prílohe V bod 5.3.1, a poskytuje sa na univerzite, vo
vysokoškolskej inštitúcii poskytujúcej odbornú prípravu, ktorej úroveň sa
uznáva ako rovnocenná alebo pod dohľadom univerzity. Komisia je v súlade s článkom 58a
splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa úprav zoznamu uvedeného v bode 5.3.1
prílohy V na účely jeho prispôsobenia vedecko-technickému pokroku.“. b) Dopĺňa sa tento odsek 4: „Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty na vymedzenie: a) primeranosti poznatkov o vednom odbore
stomatológia a úrovne porozumenia vedeckých metód, ako sú uvedené
v odseku 3 písm. a), a potrebných spôsobilostí vyplývajúcich
z tejto úrovne poznatkov a porozumenia v súlade
s vedecko-technickým pokrokom a najnovším vývojom v oblasti
vzdelávania; b) primeranosť poznatkov o položkách
uvedených v odseku 3 písm. b) a potrebných spôsobilostí vyplývajúcich
z tejto úrovne poznatkov v súlade s vedecko-technickým pokrokom
a najnovším vývojom v oblasti vzdelávania; c) primeranosti poznatkov o položkách
uvedených v odseku 3 písm. c) a potrebných spôsobilostí vyplývajúcich
z tejto úrovne poznatkov v súlade s vedecko-technickým pokrokom; d) primeranosti poznatkov o klinických
disciplínach a metódach, ako sú uvedené v odseku 3 písm. d
a potrebných spôsobilostí vyplývajúcich z tejto úrovne poznatkov
v súlade s vedecko-technickým pokrokom; e) vhodnosti klinických skúseností, ako sú uvedené
v odseku 3 písm. e) v súlade s najnovším vývojom v oblasti
vzdelávania.“. (25)
Článok 35 sa mení a dopĺňa takto: (a)
V odseku 2 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Denné kurzy špecializovaného zubného lekárstva
trvajú najmenej tri roky, ktoré môžu byť vyjadrené aj ako ekvivalent kreditov
podľa ECTS, a sú pod dohľadom príslušných úradov alebo orgánov. Ich súčasťou je osobná účasť na odbornej príprave
zubných lekárov zameranej na ich špecializáciu v príslušnej činnosti a
zodpovedností príslušného zariadenia.“. (b)
V odseku 2 sa vypúšťa sa tretí pododsek. (c)
Dopĺňa sa tento odsek 4: „4. Komisia je
v súlade s článkom 58a splnomocnená prijať delegované akty týkajúce
sa úprav minimálnej dĺžky trvania uvedenej v odseku 2 na účely jej
prispôsobenia vedecko-technickému pokroku. Komisia je v súlade s článkom 58a
splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa zaradenia nových špecializácií
zubného lekárstva spoločných aspoň pre jednu tretinu členských štátov do bodu 5.3.3
prílohy V na účely aktualizácie tejto smernice v zmysle zmien vnútroštátnych
právnych predpisov.“. (26)
Článok 38 sa mení a dopĺňa takto: a) V odseku 1 sa prvý a druhý pododsek nahrádza takto: „Odborná príprava veterinárnych lekárov pozostáva
celkom najmenej z piatich rokov denného teoretického a praktického štúdia,
ktoré môžu byť vyjadrené aj ako ekvivalent kreditov ECTS, na univerzite alebo
vo vysokoškolskej inštitúcii poskytujúcej odbornú prípravu, ktorej úroveň sa
uznáva za rovnocennú, alebo pod dohľadom univerzity, ktorá zahŕňa aspoň
študijný program uvedený v prílohe V bode 5.4.1. Komisia je v súlade s článkom 58a
splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa úprav zoznamu uvedeného v bode 5.4.1
prílohy V na účely jeho prispôsobenia vedecko-technickému pokroku.“. b) Dopĺňa sa tento odsek 4: „Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty na vymedzenie: a) primeranosti poznatkov o vedných
odboroch, ako sú uvedené v odseku 3 písm. a) a potrebných spôsobilostí
vyplývajúcich z tejto úrovne poznatkov v súlade
s vedecko-technickým pokrokom; b) primeranosti poznatkov o stavbe
a funkciách zdravých zvierat, ako sú uvedené v odseku 3 písm. b)
a potrebných spôsobilostí, ktoré si vyžaduje táto úroveň poznatkov
v súlade s vedecko-technickým pokrokom; c) primeranosti poznatkov o správaní,
ochrane a chorobách zvierat, ako sú uvedené v odsekoch 3 písm. c) a
d) a potrebných spôsobilostí, ktoré si vyžaduje táto úroveň poznatkov
v súlade s vedecko-technickým pokrokom; d) primeranosti poznatkov
o preventívnej medicíne, ako sú uvedené v odseku 3 písm. e)
a potrebných spôsobilostí, ktoré si vyžaduje táto úroveň poznatkov
v súlade s vedecko-technickým pokrokom; (l) primeranosti poznatkov o položkách
uvedených v odseku 3 písm. f) a potrebných spôsobilostí, ktoré si
vyžaduje táto úroveň poznatkov v súlade s vedecko-technickým
pokrokom; f) primeranosti poznatkov o klinických
a iných praktických skúsenostiach, ako sú uvedené v odseku 3 písm. h)
a potrebných spôsobilostí, ktoré si vyžaduje táto úroveň poznatkov
v súlade s nedávnym vývojom v oblasti vzdelávania.“. (27)
Článok 40 sa mení a dopĺňa takto: (a)
V odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Komisia je v súlade s článkom 58a
splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa zmien a doplnení zoznamu
uvedeného v bode 5.5.1 prílohy V na účely jeho prispôsobenia pokroku
v oblasti vzdelávania a vedecko-technickému pokroku.“. (b)
Odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Prístup k odbornej príprave pôrodnej
asistentky je podmienený jednou z týchto podmienok: a) ukončením aspoň dvanásťročného všeobecného
vzdelania alebo osvedčením potvrdzujúcim úspešné zloženie prijímacej skúšky
alebo rovnocennej úrovne pre prejatie do školy pôrodných asistentiek pre smer
I; b) držba dokladu o formálnej kvalifikácii sestry
zodpovednej za všeobecnú starostlivosť podľa bodu 5.2.2 prílohy V pre smer
II.“. c) Dopĺňa sa tento odsek 4: Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty na vymedzenie: a) primeranosti poznatkov o vedeckých
odboroch, na ktorých je založená činnosť pôrodných asistentiek, ako sú uvedené
v odseku 3 písm. a) a potrebných spôsobilostí, ktoré si vyžaduje táto
úroveň poznatkov v súlade s vedecko-technickým pokrokom; b) úrovne poznatkov o položkách
uvedených v odseku 3 písm. c) a potrebných spôsobilostí, ktoré si
vyžaduje táto úroveň poznatkov v súlade s vedecko-technickým
pokrokom; c) primeranosti klinických skúseností, ako
sú uvedené v odseku 3 písm. d) a potrebných spôsobilostí, ktoré si
vyžaduje táto úroveň poznatkov v súlade s nedávnymi reformami
v oblasti vzdelávania, ako aj vedecko-technickým pokrokom; d) primeranosti pochopenia odbornej prípravy
zdravotníckeho personálu a skúseností zo spolupráce s týmto
personálom, ako sú uvedené v odseku 3 písm. e) a potrebných
spôsobilostí vyplývajúcich z tejto úrovne pochopenia v súlade
s nedávnymi reformami v oblasti vzdelávania, ako aj
vedecko-technickým pokrokom.“. (28)
V článku 41 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Doklad o formálnej kvalifikácii pôrodnej
asistentky uvedený v prílohe V bode 5.5.2 podlieha automatickému uznávaniu
podľa článku 21, pokiaľ je splnené jedno z týchto kritérií: a) aspoň trojročná denná odborná príprava pôrodnej
asistentky; b) aspoň dvojročná denná odborná príprava pôrodnej
asistentky alebo odborná príprava trvajúca aspoň 3 600 hodín, podmienená
držbou dokladu o formálnej kvalifikácii sestry zodpovednej za všeobecnú
starostlivosť podľa prílohy V bodu 5.2.2; c) aspoň 18 mesiacov odbornej prípravy pôrodnej
asistentky pozostávajúcej aspoň z 3 000 hodín, podmienenej držbou dokladu
o formálnej kvalifikácii sestry zodpovednej za všeobecnú starostlivosť podľa
prílohy V bodu 5.2.2 s následnou ročnou odbornou praxou, na ktorú bolo vydané
osvedčenie v súlade s odsekom 2.“. (29)
V článku 43 sa vkladá tento odsek 1a: „1a. Pokiaľ ide o doklad o formálnej
kvalifikácii pôrodných asistentiek členské štáty automaticky uznajú tie
kvalifikácie, kde žiadateľka začala odbornú prípravu pred [vložte dátum –
nadobudnutia účinnosti zmenenej a doplnenej smernice] a na prijatie
na túto odbornú prípravu sa vyžadovalo desať rokov všeobecného vzdelania pre
spôsob I alebo rovnocenná úroveň, alebo ukončenie desaťročnej odbornej prípravy
sestier v oblasti všeobecnej starostlivosti alebo rovnocenná požiadavka na
prijatie pred začatím odbornej prípravy pre smer II.“. (30)
Článok 44 sa mení a dopĺňa takto: (a)
Odsek 2 sa nahrádza takto: “2. Doklad o formálnej kvalifikácii farmaceuta
potvrdzuje odbornú prípravu trvajúcu najmenej päť rokov, ktorá sa môže vyjadriť
aj ako ekvivalent kreditov ECTS vrátane najmenej: a) štyroch rokov dennej teoretickej a praktickej
odbornej prípravy na univerzite alebo vo vysokoškolskej inštitúcii, ktorej
úroveň sa uznáva za rovnocennú, alebo pod dohľadom univerzity; b) šesťmesačnej stáže v lekárni otvorenej pre
verejnosť alebo v nemocnici pod dohľadom farmaceutického oddelenia tejto
nemocnice po skončení teoretickej a praktickej odbornej prípravy. Cyklus odbornej prípravy v tohto odseku zahŕňa
aspoň program opísaný v bode 5.6.1 prílohy V. Komisia je v súlade
s článkom 58a splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa zmien
a doplnení zoznamu uvedeného v bode 5.6.1 prílohy V na účely jeho
prispôsobenia vedecko-technickému pokroku. Zmeny a doplnenia uvedené v druhom
pododseku si nesmú v žiadnom členskom štáte vyžiadať žiadne zmeny a doplnenia
existujúcich legislatívnych zásad týkajúcich sa štruktúry povolaní pokiaľ ide o
odbornú prípravu a podmienky prístupu fyzických osôb.“. b) Dopĺňa sa tento odsek 4: „Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty na vymedzenie: a) primeranosti poznatkov o liekoch
a látkach používaných pri výrobe liekov, ako sú uvedené v odseku 3
písm. a) a potrebných spôsobilostí, ktoré si vyžaduje táto úroveň
poznatkov v súlade s vedecko-technickým pokrokom; b) primeranosti poznatkov o položkách
uvedených v odseku 3 písm. b) a potrebných spôsobilostí, ktoré si
vyžaduje táto úroveň poznatkov v súlade s vedecko-technickým
pokrokom; c) primeranosti poznatkov o položkách
uvedených v odseku 3 písm. c) a potrebných spôsobilostí, ktoré si
vyžaduje táto úroveň poznatkov v súlade s vedecko-technickým
pokrokom; d) primeranosti poznatkov o hodnotení
vedeckých údajov, ako sú uvedené v odseku 3 písm. d), a potrebných
spôsobilostí, ktoré si vyžaduje táto úroveň poznatkov v súlade
s vedecko-technickým pokrokom.“. (31)
V odseku 2 článku 45 sa dopĺňa toto písmeno
h): „h) správa o nežiaducich účinkoch
farmaceutických výrobkov pre príslušné orgány.“. (32)
Článok 46 sa nahrádza takto: „Článok 46 Odborná príprava architektov 1. Odborná príprava architektov musí trvať aspoň
šesť rokov, ktoré sa môžu vyjadriť aj ako ekvivalent kreditov ECTS. Odborná
príprava v členskom štáte pozostáva z niektorej z týchto
možností: a) aspoň zo štyroch rokov denného štúdia na
univerzite alebo v porovnateľnej vzdelávacej inštitúcii vedúceho
k úspešnému absolvovaniu skúšky na univerzitnej úrovni a aspoň dvoch
rokov platenej stáže; b) aspoň z piatich rokov denného štúdia na
univerzite alebo v porovnateľnej vzdelávacej inštitúcii vedúceho
k úspešnému absolvovaniu skúšky na univerzitnej úrovni a aspoň
jedného roku platenej stáže.“ 2. Štúdium, ktoré musí byť na univerzitnej úrovni
a ktorého zásadnú časť tvorí architektúra, musí udržiavať rovnováhu medzi
teoretickými a praktickými aspektmi odbornej prípravy architektov a musí
zaručiť získanie týchto znalostí, zručností a spôsobilostí: a) schopnosť vypracovávať architektonické
projekty, ktoré spĺňajú estetické, aj technické požiadavky; b) zodpovedajúce vedomosti z histórie a teórie
architektúry a príbuzných umení, technológií a humanitných vied; c) vedomosti o výtvarnom umení ako vplyve na
kvalitu architektonického projektu; d) primerané vedomosti o urbanistickom
projektovaní, plánovaní a zručnostiach v procese plánovania; e) chápanie vzťahu medzi ľuďmi a budovami a medzi
budovami a ich prostredím a potreby vytvárať vzťah medzi budovami a priestormi
medzi nimi a ľudskými potrebami a aspektmi; f) chápanie povolania a úlohy architekta v
spoločnosti, najmä pri príprave pokynov, v ktorých sa berú do úvahy sociálne
faktory; g) chápanie metód prieskumu a prípravy pokynov k
projektovej dokumentácii; h) chápanie konštrukčného projektovania,
konštrukčných a inžinierskych problémov spojených s projektovaním budov; i) primerané vedomosti o fyzikálnych problémoch,
technológiách a o funkcii stavieb, aby boli zabezpečené komfortnými vnútornými
podmienkami a ochranou pred vplyvmi počasia; j) potrebné zručnosti pri projektovaní, aby sa
splnili požiadavky používateľov stavieb v rámci obmedzení, ktoré sú určené
cenovými faktormi a požiadavkami na stavby; k) primerané vedomosti o priemyselných
odvetviach, organizáciách, predpisoch a postupoch spojených
s premietaním konceptov projektov do stavieb a s integrovaním plánov do
všeobecného plánovania. 3. Platená stáž sa musí uskutočniť v členskom
štáte pod dohľadom osoby poskytujúcej primerané záruky týkajúce sa schopnosti
poskytnúť praktickú odbornú prípravu. Musí sa absolvovať po ukončení štúdia
uvedeného v odseku 1. Ukončenie platenej stáže musí byť potvrdené
osvedčením s priloženým dokladom o formálnej kvalifikácii. 4. Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty na vymedzenie: a) primeranosti poznatkov o položkách,
ako sú uvedené v odseku 2 písm. i) a potrebných spôsobilostí, ktoré
si vyžaduje táto úroveň poznatkov v súlade s technickým pokrokom
a nedávnym vývojom v oblasti vzdelávania; b) potreby zručnosti pri projektovaní, ako
sú uvedené v odseku 2 písm. j), a potrebných spôsobilostí, ktoré si
vyžaduje táto úroveň poznatkov v súlade s technickým pokrokom
a nedávnym vývojom v oblasti vzdelávania.“. (33)
Článok 47 sa nahrádza takto: „Článok 47 Odchýlky od podmienok odbornej prípravy
architektov Odchylne od článku 46 sa uznáva, že článku 21
vyhovuje aj: odborná príprava ako súčasť schém sociálneho zlepšenia alebo
externého univerzitného štúdia, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v článku 46,
potvrdená zložením skúšky z architektúry osobou, ktorá sedem alebo viac rokov
pracovala v oblasti architektúry pod dohľadom architekta alebo architektonickej
kancelárie. Táto skúška musí byť na univerzitnej úrovni a musí byť rovnocenná
záverečnej skúške uvedenej v prvom pododseku článku 46 ods. 1.“. (34)
V článku 49 sa vkladá tento odsek 1a: „1a. Odsek 1 sa uplatní aj na doklad
o formálnej kvalifikácii architekta uvedený v prílohe V, keď sa
odborná príprava začala pred [vložte dátum – dva roky po dátume uvedenom v
článku 3 ods. 1 prvom pododseku].“. (35)
V hlave III sa vkladá táto kapitola IIIA: „Kapitola IIIA Automatické uznávanie na základe spoločných
zásad odbornej prípravy Článok 49a Spoločný rámec odbornej prípravy 1. Na účely tohto článku sa vymedzuje „spoločný
rámec odbornej prípravy“ ako spoločný súbor znalostí, zručností
a spôsobilostí potrebných na vykonávanie určitého povolania. Na účely
prístupu k takému povolaniu a na jeho výkon prikladá členský
štát dokladom o kvalifikácii nadobudnutej na základe tohto rámca rovnaký
účinok na svojom území ako dokladom o formálnej kvalifikácii, ktoré sám
vydá pod podmienkou, že takýto rámec spĺňa kritériá stanovené v odseku 2. Tieto
kritéria musia spĺňať špecifikácie uvedené v odseku 3. 2. Spoločný rámec pre odbornú prípravu musí spĺňať
tieto podmienky: (a)
spoločný rámec pre odbornú prípravu umožňuje
viacerým odborníkom pohybovať sa medzi členskými štátmi v porovnaní so
všeobecným systémom uznávania dokladov o odbornej príprave uvedeným
v kapitole I hlavy III; (b)
príslušné povolanie je už regulované aspoň
v tretine všetkých členských štátov; (c)
spoločný súbor znalostí, zručností
a spôsobilostí zahŕňa znalosti, zručnosti a spôsobilosti vymedzené
v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy platných aspoň
v jednej tretine všetkých členských štátov; (d)
znalosti, zručnosti a spôsobilosti takéhoto
spoločného rámca pre odbornú prípadu sa týkajú úrovní európskeho kvalifikačného
rámca, ktorý je vymedzený v prílohe II odporúčania Európskeho parlamentu a Rady
o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie(*); (e)
na príslušné povolanie sa nevzťahuje žiadny iný
spoločný rámec pre odbornú prípravu ani nie je zatiaľ regulované podľa kapitoly
III hlavy III; (f)
spoločný rámec odbornej prípravy bol pripravený
v rámci riadneho transparentného procesu za účasti zainteresovaných strán
z členských štátov, v ktorých nie je toto povolanie regulované; (g)
spoločný rámec odbornej prípravy povoľuje štátnym
príslušníkom z ktoréhokoľvek členského štátu, aby boli oprávnení nadobudnúť
kvalifikáciu v tomto rámci bez toho, aby boli povinní byť členmi
akejkoľvek profesijnej organizácie alebo aby boli v takej organizácii
registrovaní. 3. Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty vymedzujúce spoločný súbor znalostí, zručností a spôsobilostí,
ako aj kvalifikácií spoločného rámca pre odbornú prípravu. 4. Členské štáty oznámia Komisii profesijný titul,
ktorý sa získa v spoločnom rámci odbornej prípravy uvedenom v odseku 3.
5. Členský štát môže požiadať o výnimku
z uplatňovania spoločného rámca odbornej prípravy uvedeného v odseku 3
na svojom území, ak by bol inak povinný zaviesť na svojom území nové regulované
povolanie, alebo ak by bolo potrebné zmeniť a doplniť existujúce základné
domáce zásady týkajúce sa štruktúry povolaní, pokiaľ ide odbornú prípravu
a podmienky prístupu k týmto povolaniam, alebo ak si členský štát
neželá prepojiť vnútroštátny systém kvalifikácií s kvalifikáciami stanovenými
v spoločnom rámci odbornej prípravy. Komisia môže prijať vykonávacie rozhodnutie
na udelenie takejto výnimky príslušným členským štátom. Článok 49b Spoločné skúšky odbornej prípravy 1. Na účely tohto článku spoločná skúška odbornej
prípravy znamená skúšku odbornej spôsobilosti na posúdenie schopnosti odborníka
vykonávať povolanie vo všetkých členských štátoch, ktoré toto povolanie
regulujú. Úspešné zloženie spoločnej skúšky z odbornej prípravy umožní prístup
k príslušným odborným činnostiam a ich vykonávanie v členskom
štáte za rovnakých podmienok, za akých ich vykonávajú držitelia odborných kvalifikácií
nadobudnutých v tomto členskom štáte. 2. Spoločná skúška z odbornej prípravy musí spĺňať
tieto podmienky: (a)
spoločná skúška z odbornej prípravy umožňuje
viacerým odborníkom pohybovať sa medzi členskými štátmi v porovnaní so
všeobecným systémom uznávania dokladov o odbornej príprave uvedeným
v kapitole I hlavy III; (b)
príslušné povolanie je regulované aspoň
v tretine všetkých členských štátov; (c)
spoločná skúška z odbornej prípravy bola pripravená
v rámci riadneho transparentného procesu za účasti zainteresovaných strán
z členských štátov, v ktorých nie je toto povolanie regulované; (d)
spoločná skúška z odbornej prípravy povoľuje
štátnym príslušníkom z ktoréhokoľvek členského štátu zúčastniť sa na skúške
a na praktickej organizácii tejto skúšky v členských štátoch bez
toho, aby boli povinní byť členmi akejkoľvek profesijnej organizácie alebo aby
boli v takej organizácii registrovaní. 3. Komisia je v súlade s článkom 58a splnomocnená
prijať delegované akty, ktoré sa týkajú podmienok takejto spoločnej skúšky z odbornej
prípravy. ----------- (*) Ú. v. EÚ C 111, 6.5.2008, s. 1.“. (36)
V článku 50 sa vkladá tento odsek 3a: „3a V prípade odôvodnených pochybností môže
hostiteľský členský štát vyžiadať od príslušných orgánov iného členského štátu
potvrdenie o skutočnosti, že žiadateľovi nebol pozastavený výkon povolania
ani mu nebol uložený zákaz výkonu povolania v dôsledku vážneho porušenia
odborných povinností alebo odsúdenia za trestný čin súvisiaci s výkonom
ktorejkoľvek z jeho odborných činností.“. (37)
V článku 52 sa dopĺňa tento odsek 3: „3. Členský štát nesmie vyhradiť používanie
profesijného titulu držiteľom odbornej kvalifikácie, ak neoznámil Komisii
a ostatným členským štátom združenie alebo organizáciu v súlade
s článkom 3 ods. 2.“. (38)
V článku 53 sa dopĺňa tento druhý odsek: „Členský štát zabezpečí, aby akékoľvek kontroly
jazykových znalosti vykonával príslušný orgán po prijatí rozhodnutí uvedených
v článku 4d, článku 7 ods. 4 a článku 51 ods. 3 a ak existujú
vážne a konkrétne pochybnosti o dostatočných jazykových znalostiach
odborníka v súvislosti s odbornými činnosťami, ktoré má táto osoba
v úmysle vykonávať. V prípade povolaní s dôsledkami na
bezpečnosť pacientov môžu členské štáty udeliť príslušným orgánom právo
vykonávať kontrolu jazykových znalostí pri všetkých príslušných povolaniach, ak
si to výslovne vyžaduje vnútroštátny systém zdravotnej starostlivosti alebo
v prípade samostatne zárobkovo činných odborníkov, ktorí nie sú členmi
vnútroštátneho systému zdravotnej starostlivosti, prostredníctvom vnútroštátnych
organizácií zastupujúcich pacientov. Každá kontrola jazykových znalostí je obmedzená na
znalosť jedného z úradných jazykov členského štátu podľa výberu príslušnej
osoby, je primeraná činnosti, ktorá sa má vykonávať a pre odborníka je
bezplatná. Príslušná osoba sa proti takýmto kontrolám môže odvolať na
vnútroštátnych súdoch.“. (39)
V hlave IV sa vkladá tento článok 55a: „Článok 55a Uznávanie platených stáží Na účely umožnenia prístupu k regulovanému
povolaniu domovský členský štát uzná platenú stáž vykonanú v inom členskom
štáte a potvrdenú príslušným orgánom tohto členského štátu.“. (40)
Názov hlavy V sa nahrádza takto: „Hlava V ADMINISTRATÍVNA SPOLUPRÁCA A ZODPOVEDNOSŤ ZA
IMPLEMENTÁCIU PRED OBČANMI“ (41)
V článku 56 sa prvý pododsek odseku 2 nahrádza
takto: „Príslušné orgány hostiteľského a domovského
členského štátu si vymieňajú informácie o disciplinárnom konaní alebo uložených
trestnoprávnych sankciách alebo akýchkoľvek iných vážnych osobitných
okolnostiach, ktoré môžu mať vplyv na výkon činností podľa tejto smernice,
pričom rešpektujú právne predpisy o ochrane osobných údajov stanovené v
smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES a smernici Európskeho parlamentu
a Rady 2002/58/ES (*). --------- (*) Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37.“. (42)
Vkladá sa tento článok 56a: „Článok 56a Výstražný mechanizmus 1. Príslušné orgány členského štátu
informujú príslušné orgány všetkých ostatných členských štátov a Komisiu
o totožnosti odborníka, ktorému vnútroštátne orgány alebo súdy zakázali,
aj ak len dočasne, vykonávať na území daného členského štátu tieto odborné
činnosti: a) všeobecný lekár vykonávajúci všeobecnú lekársku
prax, , ktorý má doklad o formálnej kvalifikácii uvedený v bode 5.1.4 prílohy
V; b) špecializovaný
lekár, ktorý má titul uvedený v bode 5.1.3 prílohy V; c) sestra zodpovedná za všeobecnú starostlivosť,
ktorá má doklad o formálnej kvalifikácii uvedený v bode 5.2.2 prílohy V; d) zubný lekár, ktorý má odbornú kvalifikáciu
uvedenú v bode 5.3.2 prílohy V; e) špecializovaný zubný lekár, ktorý má doklad o
formálnej kvalifikácii uvedený v bode 5.3.3 prílohy V; f) veterinárny lekár, ktorý má doklad
o formálnej kvalifikácii uvedený v bode 5.4.2 prílohy V, pokiaľ o tom
už príslušné orgány neoznámili podľa článku 32 smernice Európskeho parlamentu
a Rady č. 2006/123/ES(*); g) pôrodná asistentka, ktorá má doklad o formálnej
kvalifikácii uvedený v bode 5.5.2 prílohy V; h) farmaceut, ktorý má doklad o formálnej
kvalifikácii uvedený v bode 5.6.2 prílohy V; i) držitelia osvedčení uvedených v bode 2
prílohy VII potvrdzujúcich, že držiteľ absolvoval odbornú prípravu spĺňajúcu
minimálne požiadavky uvedené v článkoch 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 alebo 44,
ale ktorá sa začala pred referenčnými dátumami kvalifikácií uvedenými
v bodoch 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 a 5.6.2 prílohy
V; j) držitelia osvedčení o nadobudnutých
právach uvedených v článkoch 23, 27, 29, 33, 37 a 43. Informácie uvedené v prvom pododseku sa pošlú
najneskôr do troch dní odo dňa prijatia rozhodnutia zakazujúceho príslušnému
odborníkovi vykonávať odbornú činnosť. 2. V prípadoch, na ktoré sa nevzťahuje
smernica 2006/123/ES, keď odborník usadený v členskom štáte vykonáva
odbornú činnosť pod profesijným titulom iným, ako sú tituly uvedené
v odseku 1 a v rámci tejto smernice, členský štát bezodkladne
informuje ostatné príslušné členské štáty a Komisiu, len čo získa aktuálne
poznatky o akomkoľvek konaní, osobitných aktoch alebo okolnostiach, ktoré
sa týkajú takejto činnosti a ktoré by mohli spôsobiť vážne poškodenie
zdravia alebo bezpečnosti osôb alebo životného prostredia v inom členskom
štáte. Tieto informácie nesmú presahovať informácie nevyhnutne potrebné na
identifikáciu príslušného odborníka a musia obsahovať odkaz na rozhodnutie
príslušného orgánu zakazujúce tomuto odborníkovi výkon odborných činností. Iný
členský štát môže požiadať o ďalšie informácie za podmienok uvedených
v článkoch 8 a 56. 3. Spracovanie osobných údajov na účely
výmeny informácií podľa odsekov 1 a 2 sa vykonáva v súlade so
smernicami 95/46/ES a 2002/58/ES. Spracovanie osobných údajov Komisiou sa
vykonáva v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001. 4. Členské štáty zabezpečia, aby sa
odborníci, o ktorých sú zaslané výstrahy ostatným členským štátom, boli
písomne informovaní o rozhodnutiach o výstrahách súčasne so zaslaním
výstrahy ako takej, aby sa mohli odvolať na vnútroštátnych súdoch proti tomuto
rozhodnutiu alebo požiadať o nápravu takýchto rozhodnutí a aby mali
prístup k nápravným opatreniam v súvislosti s akoukoľvek škodou
spôsobenou nepravdivými výstrahami zaslanými ostatným členským štátom
a v takých prípadoch sa má toto rozhodnutie označiť tak, aby bolo
jasné, že podlieha konaniu zo strany odborníka. 5. Komisia prijme vykonávacie akty na
uplatňovanie výstražného mechanizmu. Vykonávací akt má obsahovať aj ustanovenia
o príslušných orgánoch oprávnených zasielať a/alebo prijímať výstrahy,
o dopĺňaní týchto výstrah doplňujúcimi informáciami, o sťahovaní
a ukončovaní výstrah a o opatreniach na zaistenie bezpečnosti
spracovania a obdobiach uchovávania výstrah. Tieto vykonávacie akty sa prijmú
v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 58. ---------------- (*) Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.“. (43)
Článok 57 sa nahrádza takto: „Článok 57 Centrálny online prístup k informáciám 1. Členské štáty zabezpečia,
aby sa prostredníctvom miest jednotného kontaktu poskytovali online a
pravidelne aktualizovali tieto informácie: a) zoznam všetkých regulovaných povolaní
v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) v členskom štáte obsahujúci
kontaktné údaje príslušných orgánov pre každé regulované povolanie a asistenčné
centrá uvedené v článku 57b; b) zoznam povolaní, pre ktoré je k dispozícii
európsky profesijný preukaz, fungovanie a príslušné orgány pre vydávanie
preukazov; c) zoznam všetkých povolaní, na ktoré členský štát
vo svojich vnútroštátnych zákonoch a právnych predpisoch uplatňuje článok 7
ods. 4; d) zoznam regulovaného vzdelávania a odbornej
prípravy, ako aj odbornej prípravy s osobitnou štruktúrou uvedenou v
článku 11 písm. c) bode ii); e) všetky požiadavky, postupy a formality
uvedené v tejto smernici pre každé povolanie regulované v danom
členskom štáte vrátane všetkých súvisiacich poplatkov, ktoré majú platiť
občania a doklady, ktoré majú predložiť občania; f) ako sa odvolávať proti rozhodnutiam príslušných
orgánov podľa vnútroštátnych zákonov a právnych predpisov. 2. Členské štáty zabezpečia,
aby sa informácie uvedené v odseku 1 poskytovali používateľom jasným
a zrozumiteľným spôsobom, aby boli ľahko prístupné na diaľku
a elektronickými prostriedkami a aby sa priebežne aktualizovali. 3. Členské štáty zabezpečia,
aby miesta jednotného kontaktu a príslušné orgány odpovedali na každú
žiadosť o informácie adresovanú miestu jednotného kontaktu čo najrýchlejšie. Na tento účel môžu postúpiť takúto žiadosť
o informácie aj asistenčným centrám uvedeným v článku 57b
a informovať o tom príslušných občanov. 4. Členské štáty
a Komisia prijmú doplňujúce opatrenia na zabezpečenie, aby miesta
jednotného kontaktu sprístupňovali informácie stanovené v odseku 1 vo
všetkých ostatných úradných jazykoch Únie. Nemá to vplyv na právne predpisy členských štátov o používaní
jazykov na ich území. 5. Členské štáty spolupracujú
medzi sebou a s Komisiou na účely vykonávania odsekov 1, 2 a 4.“. (44)
Vkladá sa tento článok 57a: „Článok 57a Postupy elektronickými prostriedkami 1. Členské štáty zabezpečia,
aby sa všetky požiadavky, postupy a formality týkajúce sa záležitostí, na
ktoré sa vzťahuje táto smernica, dali ľahko uskutočniť na diaľku
a elektronickými prostriedkami prostredníctvom miest jednotného kontaktu. 2. Odsek 1 sa neuplatňuje na
vykonanie skúšky spôsobilosti alebo na adaptačné obdobie v zmysle článku 14
ods. 1. 3. Keď je odôvodnené, aby na uskutočnenie postupov
uvedených v odseku 1 členské štáty vyžadovali zaručené elektronické
podpisy v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady(*) 1999/93/ES,
členské štáty akceptujú elektronické podpisy v súlade s rozhodnutím
Komisie 2006/767/ES(**) a stanovili technické opatrenia na spracovanie
formátov zaručených elektronických podpisov vymedzených v rozhodnutí
Komisie 2011/130/EÚ(***). 4. Všetky postupy sa
uskutočnia v súlade s ustanoveniami smernice 2006/123/ES týkajúcimi
sa miest jednotného kontaktu. Každá
prípadná lehota, do ktorej majú členské štáty ukončiť postupy alebo splniť
formality stanovené v tejto smernici, začína plynúť v okamihu podania
žiadosti občanom v mieste jednotného kontaktu. (*) Ú. v. ES L 13, 19.1.2000,
s. 12. (**) Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2009,
s. 36. (***) Ú. v. EÚ L 53, 26.2.2011,
s. 66.“. (45)
Vkladá sa tento článok 57b: „Článok 57b Asistenčné centrá 1. Každý členský štát určí najneskôr do [vložte
dátum – koniec transpozičného obdobia] asistenčné centrum, ktoré má poskytovať
občanom a centrám ostatných členských štátov pomoc týkajúcu sa uznávania
odborných kvalifikácií stanovených v tejto smernici vrátane informácií o vnútroštátnych
právnych predpisoch upravujúcich tieto povolania a výkone týchto povolaní
vrátane sociálnych právnych predpisov a v prípade potreby aj vrátane etických
pravidiel. 2. Asistenčné centrá v hostiteľských
členských štátoch pomáhajú občanom pri uplatňovaní práv, ktoré sú im udelené na
základe tejto smernice, v prípade potreby v spolupráci s asistenčným
centrom v domovskom členskom štáte a príslušnými orgánmi a miestami
jednotného kontaktu v hostiteľskom členskom štáte. 3. Od každého príslušného orgánu
v hostiteľskom členskom štáte sa vyžaduje, aby v plnom rozsahu
spolupracoval s asistenčným centrom v hostiteľskom členskom štáte
a poskytoval na požiadanie informácie o jednotlivých prípadoch
asistenčným centrám v hostiteľských členských štátoch. 4. Asistenčné centrá na žiadosť Komisie informujú
Komisiu o žiadostiach o informácie, na ktoré Komisia odpovie do dvoch
mesiacov od prijatia žiadosti.“. (46)
Článok 58 sa nahrádza takto: „Článok 58 Postup výboru 1. Komisii pomáha Výbor pre uznávanie odborných
kvalifikácií. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak je uvedený odkaz na tento článok, uplatní sa
článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.“. (47)
Vkladá sa tento článok 58a: „Článok 58a Vykonávanie delegovania právomocí 1. Právomoc prijímať delegované akty sa zveruje
Komisii za podmienok stanovených v tomto článku. 2. Právomoc prijímať delegované právne akty
uvedená v článku 3 ods. 2, článku 4a ods. 7, článku 4b ods. 2, článku 20,
článku 21a ods. 3, článku 24 ods. 4, článku 25 ods. 5, článku 26 ods. 2, článku
31 ods. 2, článku 31 ods. 7, článku 34 ods. 2, článku 34 ods. 4, článku 35 ods.
4, článku 38 ods. 1, článku 38 ods. 4, článku 40 ods. 1, článku 40 ods. 4,
článku 44 ods. 2, článku 44 ods. 4, článku 46 ods. 4, článku 49a ods. 3
a článku 49b ods. 3 sa udeľuje Komisii na dobu neurčitú od [vložte dátum –
nadobudnutia účinnosti zmenenej a doplnenej smernice]. 3. Delegovanie právomocí uvedené v článku 3
ods. 2, článku 4a ods. 7, článku 4b ods. 2, článku 20, článku 21a ods. 3,
článku 24 ods. 4, článku 25 ods. 5, článku 26 ods. 2, článku 31 ods. 2, článku 31
ods. 7, článku 34 ods. 2, článku 34 ods. 4, článku 35 ods. 4, článku 38 ods. 1,
článku 38 ods. 4, článku 40 ods. 1, článku 40 ods. 4, článku 44 ods. 2, článku 44
ods. 4, článku 46 ods. 4, článku 49a ods. 3 a článku 49b ods. 3 môže
kedykoľvek zrušiť Európsky parlament alebo Rada. Rozhodnutím o zrušení sa
ukončuje delegovanie právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Rozhodnutie
nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku
Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nemá
vplyv na platnosť žiadneho delegovaného aktu, ktorý už nadobudol účinnosť. 4. Komisia ihneď po prijatí delegovaného právneho
aktu o tom zároveň informuje Európsky parlament a Radu. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 2,
článku 4a ods. 7, článku 4b ods. 2, článku 20, článku 21a ods. 3, článku 24
ods. 4, článku 25 ods. 5, článku 26 ods. 2, článku 31 ods. 2, článku 31 ods. 7,
článku 34 ods. 2, článku 34 ods. 4, článku 35 ods. 4, článku 38 ods. 1, článku 38
ods. 4, článku 40 ods. 1, článku 40 ods. 4, článku 44 ods. 2, článku 44 ods. 4,
článku 46 ods. 4, článku 49a ods. 3 a článku 49b ods. 3 nadobudne účinnosť
len vtedy, ak do dvoch mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu
a Rade Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči nemu žiadne námietky,
alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament a Rada informovali
Komisiu, že nevznesú námietky. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa
táto lehota predĺži o dva mesiace. (48)
Článok 59 sa nahrádza takto: „Článok 59 Transparentnosť 1. Členské štáty oznámia Komisii zoznam
existujúcich regulovaných povolaní podľa ich vnútroštátneho práva do [vložte
dátum – koniec transpozičnej lehoty]. Komisii bezodkladne oznámia aj každú
zmenu tohto zoznamu regulovaných povolaní. Komisia vytvorí a vedie verejne
dostupnú databázu týchto informácií. 2. Členské štáty preskúmajú, či sú požiadavky ich
právnych systémov obmedzujúce prístup k povolaniu alebo jeho vykonávaniu
držiteľmi osobitnej odbornej kvalifikácie vrátane požívania profesijných
titulov a odborných činností povolených pre tento titul v súlade
s týmito zásadami: a) požiadavky nemú byť ani priamo ani nepriamo
diskriminačné na základe štátnej príslušnosti alebo bydliska; b) požiadavky musia byť opodstatnené závažnými
dôvodmi súvisiacimi s verejným záujmom; c) požiadavky musia byť vhodné na zabezpečenie
dosiahnutia sledovaných cieľov a nesmú presahovať rámec toho, čo je
nevyhnutné na dosiahnutie cieľa. 3. Odsek 1 sa uplatňuje aj na povolania regulované
v členskom štáte združením alebo organizáciou v zmysle článku 3 ods. 2
a na akékoľvek požiadavky súvisiace s potrebou členstva. 4. Členské štáty poskytnú do [vložte dátum –
koniec transpozičnej lehoty] informácie o požiadavkách, ktoré majú
v úmysle ponechať a dôvody, prečo sa domnievajú, že ich požiadavky sú
v súlade s odsekom 2. Členské štáty poskytnú informácie
o požiadavkách, ktoré následne zavedú a o dôvodoch, prečo sa
domnievajú, že tieto informácie spĺňajú požiadavky odseku 2, do šiestich
mesiacov od prijatia opatrenia. 5. Členské štáty poskytnú do [vložte dátum –
koniec transpozičnej lehoty] a každé dva roky po tomto dátume aj správu
o požiadavkách, ktoré boli zrušené alebo sú menej prísne. 6. Komisia pošle správy ostatným členským štátom,
ktoré k nim predložia svoje pripomienky do šiestich mesiacov. Počas
rovnakého obdobia Komisia uskutoční konzultácie so zainteresovanými stranami
vrátane príslušných povolaní. 7. Komisia poskytne súhrnnú správu vypracovanú na
základe informácií poskytnutých členskými štátmi skupine koordinátorov
zriadenej podľa rozhodnutia Komisie č. 2007/172/ES*, ktorá k nej môže
vyjadriť pripomienky. 8.
Na základe pripomienok ustanovených v odsekoch 6 a 7 Komisia do
[vložte dátum – koniec transpozičnej lehoty] predloží Rade a Európskemu
parlamentu svoje konečné zistenia, ku ktorým podľa potreby priloží návrhy
ďalších iniciatív. (*) Ú. v. EÚ L 79, 20.3.2007, s. 38.“. (49)
V článku 61 sa druhý odsek nahrádza takto: „Komisia prijme podľa potreby vykonávacie rozhodnutie,
ktorým povolí príslušným členským štátom odchýliť sa od príslušného ustanovenia
počas obmedzeného časového obdobia.“. (50)
Prílohy II a III sa vypúšťajú. (51)
V bode 1 prílohy VII sa dopĺňa toto písmeno
g): „g) keď členský štát vyžaduje od svojich štátnych
príslušníkov doklad o tom, že im ani nebol dočasne pozastavený výkon povolania,
ani neboli odsúdení za spáchanie trestného činu.“. Článok 2 Zmeny
a doplnenia [nariadenia o IMI] Bod 2 prílohy I [nariadenia o IMI] sa nahrádza
takto: „2. Smernica
Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES(*): články 4a až 4e, článok 8, článok 21a,
článok 50, článok 51, článok 56 a článok 56a. (*) Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22.“. Článok 3 Transpozícia 1. Členské štáty uvedú do
účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na
dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do [vložiť dátum – dva roky
po nadobudnutí účinnosti]. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto
ustanovení. Pri prijímaní týchto ustanovení členské štáty
uvedú odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz doplnia pri ich úradnom
uverejnení. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii
znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú
v oblasti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica. Článok 4 Nadobudnutie
účinnosti Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym
dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 5 Adresáti Táto smernica
je určená členským štátom. V Bruseli Za Európsky parlament Za
Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh
návrhu/iniciatívy 1.4. Cieľ
(ciele) 1.5. Dôvody
návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie
a finančný vplyv 1.7. Plánovaný
spôsob riadenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá
týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy
riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný
vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán
na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ,
6.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
6.1.
Názov návrhu/iniciatívy
Smernica
Európskeho parlamentu a Rady č. xxx, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2005/36/ES
o uznávaní odborných kvalifikácií.
6.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[26]
Vnútorný
trh – znalostná ekonomika Vnútorný
trh – Služby
6.3.
Druh návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie
6.4.
Ciele
6.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy
Komisia
vo svojom oznámení „Akt o jednotnom trhu, Dvanásť hybných síl podnecovania
rastu a posilňovania dôvery“ (KOM(2011) 206 v konečnom znení) navrhla
modernizáciu právnych predpisov o uznávaní odborných kvalifikácií.
V tejto súvislosti sa v Akte o jednotnom trhu hovorí o vytvorení
európskeho profesijného preukazu („EPP“) ako nástroja (v podobe elektronického
potvrdenia) na uľahčovanie mobility odborníkov a zároveň na posilňovanie dôvery
medzi príslušnými orgánmi členských štátov, z ktorého by v konečnom
dôsledku mali prospech spotrebitelia a zamestnávatelia. Vytvorením
EPP by sa mala zvýšiť efektívnosť súčasných postupov uznávania kvalifikácií
a pomôže znížiť náklady. Jednou z hlavných vlastností EPP bude
využívanie spoločnej funkcie podporného nástroja EÚ, konkrétne informačného
systému o vnútornom trhu („IMI“), ktorý sa ďalej rozšíri o novú
funkciu EPP. EPP
by mal byť dobrovoľným nástrojom pre odborníkov, ktorí o neho prejavia záujem,
ale povinným pre príslušné orgány. Okrem EPP by sa mala funkcia podporného
nástroja systému IMI využívať aj na zavedenie celoeurópskeho výstražného
mechanizmu, aby sa členské štáty mohli navzájom upozorňovať na odborníkov,
ktorí už nemajú povolené vykonávať prax v dôsledku disciplinárnej alebo
trestnoprávnej sankcie a na podporu oznamovania nových diplomov. Systém
IMI je on-line komunikačný nástroj vyvinutý Európskou komisiou a od roku 2008
sa ponúka ako bezplatná služba členským štátom. V súčasnosti sa používa na
výmenu informácií podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7.
septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií a podľa smernice Európskeho
parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu.
IMI
umožňuje vnútroštátnym, regionálnym a miestnym orgánom komunikovať rýchlo a
ľahko s ich protistranami v iných krajinách, pričom sa riadia jednotnými
pracovnými metódami, ktoré schválili všetky členské štáty. IMI pomáha svojim používateľom
i) nájsť správny kontaktný orgán, ii) komunikovať s týmto orgánom pomocou
vopred preložených súborov otázok a odpovedí a iii) sledovať postup vybavovania
žiadosti o informácie vďaka monitorovaciemu mechanizmu. Návrh
využívať systém IMI ako podporný nástroj pre vydávanie a priebežné
monitorovanie EPP a výstražný mechanizmus je v súlade
s politikou vyjadrenou Komisiou. Komisia preto vo svojom oznámení
o Akte o jednotnom trhu naznačila, že tento systém by sa mal prednostne
využívať ako nástroj partnerstva na uplatňovanie pravidiel jednotného trhu v
budúcich návrhoch Komisie. V rámci
stratégie rozširovania systému IMI prijatej Komisiou sa v rámci systému IMI
vytvorí nástroj na zasielanie oznámení členskými štátmi Komisii
a ostatným členským štátom. Mal by sa využívať aj na oznamovanie nových
diplomov podľa smernice.
6.4.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB
Konkrétny cieľ č. 8: Uľahčovanie voľného
pohybu kvalifikovaných odborníkov v rámci EÚ. Kľúčovou
činnosťou v rámci tohto cieľa je vypracovanie návrhu na revíziu smernice
o uznávaní odborných kvalifikácií s cieľom významne zjednodušiť
a modernizovať celý proces vrátane zavedenia a používania európskych
profesijných preukazov. Celkovým cieľom tohto opatrenia je
zvýšiť počet žiadostí o uznanie
odbornej kvalifikácie a urýchliť rozhodnutia, ktoré sa ich týkajú. Na
dosiahnutie týchto cieľov sa predpokladajú tieto aktivity: 1. zvýšenie
transparentnosti celého postupu prostredníctvom vytvorenia verejného rozhrania,
ktoré odborníkom umožní i) vidieť zoznam dokumentov potrebných k žiadosti;
ii) požiadať a získať EPP on-line od dotknutých príslušných orgánov; 2. lepšie
zapojenie domovského členského štátu do postupu, aby sa tak uľahčilo
spracovanie žiadostí hostiteľskými členskými štátmi prostredníctvom povinného
používania systému IMI ako podporného nástroja všetkými príslušnými orgánmi. Na
zvládnutie tejto rozšírenej úlohy v rámci postupu by sa mal systém IMI
ďalej vyvinúť tak, aby podporoval EPP; 3. uľahčovanie
šírenia výstrah týkajúcich sa odborníkov; 4. uľahčovanie
oznamovania dokladov o formálnych kvalifikáciách (diplomov)
prostredníctvom systému IMI. Konkrétny cieľ č. 12:
Rozvinúť plný potenciál informačného systému o vnútornom trhu (IMI) na
podporu zlepšeného vykonávania právnych predpisov o jednotnom trhu. Používanie
systému IMI je povinné podľa smernice o službách a bude povinné aj
podľa revidovanej smernice o uznávaní odborných kvalifikácií. Súčasný návrh na využitie
systému IMI pre vydávanie a manipuláciu
s EPP, mechanizmus
včasného varovania a systém oznamovania nových diplomov sú v súlade s politikou
Komisie týkajúcou sa budúceho rozširovania
IMI na ďalšie
oblasti práva Únie (ako vyjadrila vo svojom oznámení „lepšie riadenie jednotného trhu prostredníctvom lepšej administratívnej spolupráce:
Stratégia rozširovania a rozvíjania informačného systému o vnútornom trhu (KOM(2011)
75 v konečnom znení) – „Oznámenie o stratégii týkajúcej sa IMI“. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB 12/02
01: Realizácia a rozvoj vnútorného trhu
6.4.3.
Očakávané výsledky a vplyv
Uveďte, aký vplyv by
mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Návrh
zabezpečí: 1. vysokú
úroveň právnej istoty, pokiaľ ide o spracovanie žiadostí občanov EÚ
o uznanie odbornej kvalifikácie prostredníctvom systému IMI; 2. vysokú
úroveň transparentnosti, pokiaľ ide o spracovanie žiadostí občanov EÚ
o uznanie odbornej kvalifikácie; 3. uľahčenie
práce príslušných národných orgánov a zníži ich administratívnu záťaž; 4. úspory
nákladov prostredníctvom opätovného využívania a prepracovania
existujúceho IT nástroja v nových oblastiach namiesto toho, aby sa
vyvíjali nové jednoúčelové nástroje, buď na úrovni EÚ alebo na vnútroštátnej
úrovni, aby sa využili úspory z rozsahu; 6. zaplnenie
medzier v spolupráci medzi členskými štátmi, keďže v smernici
o službách sa už predpokladá výstražný mechanizmus o mnohých
odborníkoch s výnimkou zdravotníckych pracovníkov, kde je riziko pre
verejné zdravie veľmi významné.
6.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu
Uveďte ukazovatele,
pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Návrhom
sa prispeje k účinnejšiemu uplatňovaniu právnych predpisov Únie v oblasti
odborných kvalifikácií a ušetria sa náklady na vývoj a údržbu IT. Jeho
priamy vplyv by sa dal merať pomocou týchto ukazovateľov: - počtu
povolaní, ktoré by využívali mechanizmus EPP/IMI na uznávanie odborných
kvalifikácií v EÚ. V skutočnosti sa EPP nemá automaticky zaviesť ani
uložiť ako povinnosť pre všetky regulované povolania; - počtu
žiadostí o EPP podaných každoročne prostredníctvom IMI; - priemernej
rýchlosti konania vo veci EPP; - počtu
príslušných orgánov, ktoré aktívne používajú systém (t. j. nielen
registrovaných používateľov); - počtu
oznámení nových diplomov; - spokojnosti
používateľov meranej podľa výsledkov prieskumov.
6.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
6.5.1.
Požiadavky, ktoré treba splniť v krátkodobom alebo
dlhodobom horizonte
Návrh
zvýši efektívnosť postupov uznávania odborných kvalifikácií a zlepší
dočasnú mobilitu odborníkov, pretože sa uplatní len jeden postup, ktorý bude
založený na celoeurópskej IT platforme. Systém EPP/IMI sa bude uplatňovať na
odborníkov, ktorí požiadali, aby sa na nich vzťahoval tento nový proces
a rozšíri sa postupne na ďalšie povolania. V tomto ohľade budú
počiatočné náklady obmedzenejšie a budúce rozšírenie bude mať prospech
z úspor z rozsahu. Okrem
toho, je potrebné zaviesť výstražný mechanizmus pre odborníkov, ktorí majú
zakázaný výkon činnosti. Vzhľadom
na existenciu systému IMI nový proces zároveň zabezpečí vysokú úroveň právnej
istoty v súvislosti so spracovaním osobných údajov v IMI
v súlade s nariadením o IMI, o ktorom sa v súčasnosti diskutuje
v Rade a Európskom parlamente. Bude mať prospech aj z úspor zo
rozsahu pôsobnosti.
6.5.2.
Prínos zapojenia Európskej únie
Vzhľadom
na povahu IMI ako centralizovaného komunikačného nástroja vypracovaného a
spravovaného Komisiou je jasné, že uľahčí zavedenie a hladké fungovanie
vydávania EPP, ako aj účinného výstražného mechanizmu medzi členskými štátmi.
Komisia ponúkne IMI členským štátom ako bezplatnú službu, zabezpečí pritom údržbu,
vývoj, poradenské služby, ako aj sprístupnenie počítačovej infraštruktúry.
Tieto úlohy by sa nemohli vykonávať decentralizovaným spôsobom. IMI
prekonáva prekážky v cezhraničnej spolupráci, ako napr. jazykové bariéry,
odlišnú administratívnu a pracovnú kultúru a nedostatok zaužívaných postupov v
oblasti výmeny informácií. Vďaka zapojeniu členských štátov do koncipovania
systému IMI, tento systém ponúka jednotné pracovné metódy, na ktorých sa
dohodli všetky členské štáty.
6.5.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Systém
IMI bol zavedený v roku 2008. V systéme je v súčasnosti registrovaných
okolo 6 700 príslušných orgánov a 11 000 používateľov. V roku 2010 sa
uskutočnilo približne 2 000 výmen informácií. IMI
sa používa v súvislosti s smernicou o uznávaní odborných
kvalifikácií od roku 2008. Skúsenosti sú veľmi pozitívne, ako ukazuje počet
žiadostí atď. a existujúca dohoda s členskými štátmi o rozšírení
systému na všetky povolania. Členské štáty požadujú, aby sa používal na
všetkých možných úrovniach, kde sa úzka spolupráca považuje za nevyhnutnú. Dôvodom
tejto požiadavky je skutočnosť, že súčasné postupy uznávania kvalifikácie sú
príliš zdĺhavé a príliš zložité. Okrem
toho chýba výstražný mechanizmus pre zdravotníckych pracovníkov. Odstránenie tejto medzery požaduje väčšina
zainteresovaných strán. Napokon, efektívne
riadenie systému oznamovania nových diplomov bez nástroja IT je príliš zložité
a zdĺhavé.
6.5.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia s inými príslušnými
nástrojmi
V
oznámení Komisie: „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom posilnenej
administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania a ďalšieho rozvíjania
informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“ [KOM(2011) 75 v konečnom
znení] sa uvádzajú plány na budúce rozširovanie IMI do iných oblastí právnych
predpisov EÚ. V oznámení
Komisie „Akt o jednotnom trhu“ sa zdôrazňuje význam efektívneho uznávania
odborných kvalifikácií a vytvorenie európskeho profesijného preukazu[27]. Pokiaľ ide o výstražný
mechanizmus, v smernici o službách (smernica 2006/123/ES) sa už
predpokladajú povinnosti upovedomovať ostatných o určitých, ale nie
všetkých odborníkoch poskytujúcich odborné služby. Najdôležitejší rozdiel sa
týka zdravotníckych pracovníkov, na ktorých sa smernica u službách
neuplatňuje. Prístup
k verejnému rozhraniu na účely žiadostí o vydanie európskych
profesijných preukazov sa môže poskytnúť okrem iného prostredníctvom miest
jednotného kontaktu.
6.6.
Trvanie akcie a jej finančného vplyvu
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním –
Počiatočná fáza vykonávania trvá od roku 2013 do
roku 2014, –
potom nasleduje prevádzka v plnom rozsahu.
Náklady na hosťovanie, prevádzku a údržbu sú zahrnuté v príslušných
nákladoch na prevádzku systému IMI.
6.7.
Plánovaný spôsob riadenia[28]
¨ Priame centralizované riadenie na úrovni Komisie
7.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
7.1.
Pravidlá týkajúce sa kontroly a predkladania správ
Uveďte časový interval
a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Komisia
vypracuje každoročnú správu o vývoji a výsledkoch fungovania IMI. V tejto
súvislosti sa podá adekvátna správa o používaní IMI na účely žiadostí EPP,
výstrah a oznamovania diplomov. Okrem toho sa európskemu dozornému
úradníkovi pre ochranu údajov bude pravidelne predkladať správa o problematike
ochrany údajov v IMI vrátane bezpečnosti.
7.2.
Systémy riadenia a kontroly
7.2.1.
Zistené riziká
Jednou
z hlavných vlastností návrhu je, aby EPP, výstražný mechanizmus
a vyhlásenie využívali funkcie IMI. Komisia je „vlastníkom systému“ IMI, a
ako taká je zodpovedná za jeho každodenné fungovanie, údržbu a vývoj. Prevádzkové
riziká s tým spojené už boli identifikované v súvislosti
s prevádzkou IMI a návrhom nariadenia o IMI. Okrem
identifikovaných prevádzkových rizík by ďalšími rizikami mohlo byť neprijatie
nástroja EPP povolaniami a odborníkmi. Inými slovami, riziko, že EPP bude
v plnom rozsahu vyvinutý a funkčný, ale stretne sa s malým alebo
žiadnym dopytom. Okrem toho, príslušné orgány by mohli považovať prispôsobenie
systému za problematické a nemuseli by poskytnúť primerané zdroje na
spracovanie žiadostí riadne a včas. V súvislosti
so zavedením európskeho profesijného preukazu a výstražného mechanizmu
vznikajú aj otázky o ochrane údajov vrátane zaobchádzania
s neodôvodnenými výstrahami. Nový pevný právny rámec si vyžaduje aj
dôkladné každodenné riadenie.
7.2.2.
Plánované metódy kontroly
Pokiaľ
ide o aspekty EPP, výstražný mechanizmus a vyhlásenia, ktoré závisia
od prevádzky IMI, tieto sa musia posúdiť v kontexte prevádzky IMI
a návrhu nariadenia o IMI. Pri
riešení zvyšných rizík, ktoré sú identifikované v oddiele 2.2.1 Komisia
poskytne pomoc (napr. prostredníctvom workshopov atď.) všetkým zainteresovaným
stranám (napr. orgánom členských štátov, profesijným orgánom atď.)
a aktívne podporí zavedenie a atraktívnosť nového systému.
7.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a
plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami. Na
účely boja proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam sa ustanovenia,
ktoré sú obvykle uplatniteľné na činnosti Komisie vrátane nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach
vykonávaných Európskym orgánom pre boj proti podvodom (OLAF), uplatňujú
v súvislosti s IMI bez akéhokoľvek obmedzenia..
8.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
8.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a
rozpočtové riadky výdavkov
· Existujúce výdavkové rozpočtové riadky Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Náklady Číslo [Opis………………………………...……….] || DRP/NRP ([29]) || krajín EZVO[30] || kandidátskych krajín[31] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1A || 12.02.01 Vytvorenie a rozvoj vnútorného trhu || DRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE 1A || 12.01.04 Vytvorenie a rozvoj vnútorného trhu – výdavky na administratívne riadenie || NRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE 1A || 26.03.01.01 Riešenia interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA) || DRP || ÁNO || ÁNO || NIE || NIE
8.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
8.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || 1B || Vytvorenie a rozvoj vnútorného trhu GR: <…….> || || || Rok 2013 || Rok 2014 || || || || SPOLU Operačné rozpočtové prostriedky || || || || || || || || 12.02.01 || Záväzky || (1) || 362 500 || 362 500 || || || || || || 725 000 Platby || (2) || 362 500 || 362 500 || || || || || || 725 000 Rozpočtové prostriedky pre GR MARKT SPOLU || Záväzky || = 1+1a +3 || 362 500 || 362 500 || || || || || || 725 000 Platby || =2+2a +3 || 362 500 || 362 500 || || || || || || 725 000 Očakáva sa, že náklady na tento návrh
a príslušné náklady na vývoj sa vynaložia v roku 2013 a predĺžia
sa aj do roku 2014. Podrobnosti o financovaní IMI všeobecne nájdete vo finančnom vyhlásení, ktoré je pripojené k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady o
administratívnej spolupráci prostredníctvom
informačného systému o vnútornom trhu („nariadenie IMI“) (KOM (2011)
522 v konečnom znení. V tejto súvislosti sa bude skúmať možnosť
financovania nákladov na vývoj v rámci programu ISA. Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 362 500 || 362 500 || || || || || || 725 000 Platby || (5) || 362 500 || 362 500 || || || || || || 725 000 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || || || || || || || || Rozpočtové prostriedky z OKRUHU 1A viacročného finančného rámca || Záväzky || =4+ 6 || 362 500 || 362 500 || || || || || || 725 000 Platby || =5+ 6 || 362 500 || 362 500 || || || || || || 725 000
8.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
–
¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje využitie prevádzkových rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ò || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU VÝSTUPY Druh výstupu[32] || Priemerné náklady Počet výstupov || Náklady výstupov || Náklady || Náklady výstupov || Náklady || Náklady výstupov || Náklady || Náklady výstupov || Náklady || Náklady výstupov || Náklady || Náklady výstupov || Náklady || Náklady výstupov || Náklady || Náklady spolu || Spolu náklady KONKRÉTNY CIEĽ č. 1 Zvýšená transparentnosť || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || Verejné rozhranie || 380 000 || || 190 000 || || 190 000 || || || || || || || || || || || || 380 000 Konkrétny cieľ č. 1 – medzisúčet || || 190 000 || || 190 000 || || || || || || || || || || || || 380 000 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Funkcia podporného nástroja || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || Funkcia podporného nástroja || 124 000 || || 62 000 || || 62 000 || || || || || || || || || || || || 124 000 Konkrétny cieľ č. 2 – medzisúčet || || 62 000 || || 62 000 || || || || || || || || || || || || 124 000 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 Výstražný mechanizmus || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || Výstražný mechanizmus || 160 000 || || 80 000 || || 80 000 || || || || || || || || || || || || 160 000 Konkrétny cieľ č. 3 – medzisúčet || || 80 000 || || 80 000 || || || || || || || || || || || || 160 000 KONKRÉTNY CIEĽ č. 4 Nástroje na oznamovanie || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || Nástroje na oznamovanie || 61 000 || || 30 500 || || 30 500 || || || || || || || || || || || || 61 000 Konkrétny cieľ č. 4 – medzisúčet || || 30 500 || || 30 500 || || || || || || || || || || || || 61 000 NÁKLADY SPOLU || || 362 500 || || 362 500 || || || || || || || || || || || || 725 000
8.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
8.2.3.1.
Zhrnutie
–
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
8.2.3.2.
Odhadované potreby ľudských zdrojov
–
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
8.2.4.
Súlad s platným viacročným finančným rámcom
–
¨ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom (2013). –
Návrh je zlučiteľný s budúcim viacročným finančným
rámcom (2014 – 2020). Návrh sa bude týkať všetkých rozpočtových prostriedkov,
ktoré sa už predpokladajú v rozpočtovom riadku pre vnútorný trh. Pokiaľ
ide o činnosť v roku 2013, rozpočtové prostriedky sú zahrnuté
v oficiálnom finančnom plánovaní Komisie; pokiaľ ide o rok 2014
a nasledujúce roky, tie sú zahrnuté v návrhu Komisie na nasledujúci
viacročný finančný rámec.
8.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní
–
Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami.
8.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy
–
¨ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. [1] Eurobarometer č. 363 [2] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12.
decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36). [3] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7.
septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005,
s. 22). [4] „Nové zručnosti pre nové pracovné miesta.
Predvídanie a zosúlaďovanie potrieb trhu práce a zručností“; oznámenie Komisie,
KOM(2008),868, 16.12.2008 [5] Správa o občianstve EÚ za rok 2010 „Odstránenie prekážok
vykonávania práv občanov EÚ“, KOM(2010)603, 27.10.2010. [6] „Ročný prieskum rastu: ďalší pokrok v rámci komplexnej
reakcie EÚ na krízu“, oznámenie Komisie, KOM(2011)11, 12.1.2010. [7] Oznámenie Komisie, Akt o jednotnom trhu, Dvanásť hybných
síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery „Spoločne za nový rast“, KOM(2011)206,
SEK(2011)467 [8] EUCO 52/11 [9] A7-0373/2011 [10] Pozri
http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/policy_developments/evaluation_en.htm [11] Štúdia, zverejnená 31. októbra 2011, je k dispozícii na:
http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/policy_developments/final_report_en.pdf [12] Pozri http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/professional_qualifications_en.htm [13] KOM(2011) 367 v konečnom znení [14] Pozri
http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/policy_developments/european_professional_card_en.htm [15] Pozri napríklad vec C-330/03, Colegio
de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos [16] Pozri veci C-313/01, Morgenbesser; C-345/08, Pesla [17] Veci C-47/08, C-50/08, C-51/08, C-52/08, C-53/08, C-54/08
a C-61/08. [18] Ú. v. EÚ C,, s.. [19] [20] Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22. [21] KOM(2011)206 v konečnom znení, 13.4.2011. [22] KOM(2010) 603 v konečnom znení [23] Ú. v. EÚ L... [24] Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36. [25] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13. [26] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu
podľa činností. [27] Pozri poznámku pod čiarou č. 6. [28] Vysvetlenie spôsobov riadenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [29] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky [30] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [31] Kandidátske krajiny a prípadne
potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [32] Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet
financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).