EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011DC0455
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS European Agenda for the Integration of Third-Country Nationals
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Európska agenda v oblasti integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Európska agenda v oblasti integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín
/* KOM/2011/0455 v konečnom znení */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Európska agenda v oblasti integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín /* KOM/2011/0455 v konečnom znení */
OBSAH 1........... INTEGRÁCIA AKO SPÔSOB
VYUŽITIA POTENCIÁLU MIGRÁCIE............... 2 2........... RIADENIE INTEGRÁCIE JE
SPOLOČNOU ZODPOVEDNOSŤOU.................. 4 A........... INTEGRÁCIA PROSTREDNÍCTVOM
ÚČASTI........................................................ 4 B........... VIAC OPATRENÍ NA MIESTNEJ ÚROVNI.............................................................. 9 C........... ZAPOJENIE KRAJINY PÔVODU............................................................................ 11 3........... ĎALŠIE SMEROVANIE......................................................................................... 12
1.
INTEGRÁCIA AKO SPÔSOB VYUŽITIA POTENCIÁLU
MIGRÁCIE
Počas posledných desaťročí
väčšina členských štátov EÚ zaznamenala rastúcu migráciu. Migranti z
tretích krajín predstavujú približne štyri percentá celkového počtu
obyvateľov EÚ[1].
Zloženie obyvateľstva EÚ sa mení a európske spoločnosti sa stretávajú
s rastúcou rozmanitosťou. Znamená to nové podmienky sociálnej súdržnosti
a potrebu reakcie vlád na obavy verejnosti. Európu výrazne ovplyvňujú aj demografické
zmeny vrátane starnutia obyvateľstva, dlhšej životnosti a znižujúceho sa
počtu obyvateľov v produktívnom veku[2]. Legálna migrácia popri tom, že
maximalizuje využitie existujúcich pracovných síl a odborných kvalifikácií
v EÚ a zlepšuje produktivitu hospodárstva EÚ, môže pomôcť aj pri
riešení týchto problémov. Demografické trendy sa rôznia podľa jednotlivých
regiónov a treba ich riešiť opatreniami šitými na mieru. Ak sa má
lepšie využiť úplný ekonomický a sociálny prínos plynúci z migrácie,
Európa musí nájsť spôsob, ako zvládnuť rozmanité a multikultúrne
spoločnosti prostredníctvom účinnejšej integrácie migrantov. Stratégia Európa 2020[3] a Štokholmský program[4] plne uznávajú potenciál
migrácie z hľadiska budovania konkurencieschopnej
a udržateľnej ekonomiky a ako jednoznačný politický
cieľ stanovujú účinnú integráciu legálnych migrantov, podporenú
rešpektovaním a presadzovaním ľudských práv[5]. Členské štáty potvrdili svoj záväzok
ďalej rozvíjať nosnú myšlienku integrácie ako hnacej sily
hospodárskeho rozvoja a sociálnej súdržnosti, aby sa príspevok migrantov
k hospodárskemu rastu a kultúrnemu bohatstvu väčšmi posilnil[6]. Existuje už rámec spolupráce
v oblasti integrácie v rámci EÚ prostredníctvom Spoločných
základných zásad pre politiku integrácie prisťahovalcov v Európskej únii,
ktoré Rada schválila v roku 2004[7].
V týchto zásadách sa zdôrazňuje, že integrácia je dynamický,
dvojsmerný proces vzájomného prispôsobovania sa prisťahovalcov
a prijímajúcich spoločností. Všetky úlohy EÚ predložené Komisiou
v spoločnom programe integrácie na rok 2005 boli splnené[8]. Zmenili sa však sociálne,
hospodárske a politické súvislosti a nie všetky integračné opatrenia boli
úspešné pri dosahovaní cieľov. Integračná politika si vyžaduje aj
vôľu a odhodlanie migrantov byť súčasťou prijímajúcej
spoločnosti. Zavedenie nového právneho ustanovenia do
zmluvy, ktoré sa týka podpory EÚ pri presadzovaní integrácie štátnych
príslušníkov tretích krajín[9],
ktorí sa legálne zdržujú v členských štátoch (článok 79 ods. 4
ZFEÚ), umožňuje zosúladené opatrenia bez harmonizácie. Pri tomto opatrení
treba vziať do úvahy skutočnosť, že demografické, sociálne,
ekonomické a politické podmienky sa zmenili. Údaje[10]
potvrdzujú, že k najpálčivejším problémom patria: · prevažujúca nízka zamestnanosť migrantov, a najmä migrantiek, · rastúca nezamestnanosť a značný pomer „privysokej
kvalifikácie“, · rastúce riziko sociálneho vylúčenia, · medzery v dosiahnutom vzdelaní, · obavy verejnosti súvisiace s nedostatočnou integráciou
migrantov. Obnovená Európska agenda v oblasti
integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín je príspevok k diskusii
o tom, ako chápať a účinnejšie podporovať integráciu.
Žiada sa rozmanitosť prístupov v závislosti od jednotlivých druhov
integračných problémov, s ktorými sa stretávajú rôzne typy migrantov,
nízko- aj vysokokvalifikovaní, ako aj osoby požívajúce medzinárodnú ochranu.
Európa potrebuje pozitívny postoj voči rozmanitosti a silné záruky
základných práv a rovnakého zaobchádzania, vybudované na vzájomnom rešpektovaní
rôznych kultúr a tradícií. Potrebné sú aj opatrenia zamerané osobitne na zraniteľné
skupiny migrantov. Vychádzajúc zo skúseností v celej EÚ sa v
tomto oznámení poukazuje na spoločné problémy európskej integrácie. V
snahe riešiť tieto problémy oznámenie obsahuje odporúčania
a oblasti, v ktorých je potrebné konať. Spolu so sprievodným
pracovným dokumentom útvarov Komisie poskytuje prehľad iniciatív EÚ na
podporu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín. EÚ môže prispieť
k riadeniu a usmerňovaniu úsilia členských štátov
prostredníctvom rôznych nástrojov. Európsku agendu integrácie nie je možné
realizovať tak, že sa použijú iba európske nástroje. Integrácia je
dynamický, dlhodobý proces, ktorý si vyžaduje úsilie mnohých aktérov
v rôznych politických oblastiach a na rôznych úrovniach. To je aj dôvodom, prečo odporúčania
uvedené v tomto oznámení zahŕňajú všetkých aktérov zapojených do
procesu integrácie.
2.
RIADENIE INTEGRÁCIE JE SPOLOČNOU
ZODPOVEDNOSŤOU
Z uvedeného je zrejmé, že integračné
politiky by mali vytvárať priaznivé podmienky pre hospodársku, politickú,
kultúrnu a politickú účasť migrantov s cieľom
využiť potenciál migrácie. Treba nájsť účinné riešenia na
problémy spojené s integráciou v podmienkach jednotlivých štátov aj v miestnych
podmienkach; keďže sú však tieto problémy spoločné pre mnohé
členské štáty, možno si skúsenosti aj vymieňať. Aj keď EÚ
nemá výsadu určovať integračné stratégie, môže poskytnúť
rámec na monitorovanie, porovnávanie a výmenu osvedčených postupov a
vytvárať stimuly prostredníctvom európskych finančných nástrojov.
Príklady osvedčenej praxe a výmeny poznatkov sú uvedené
v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Integrácia je úzko spojená s legislatívnym a
politickým rámcom definovaným a koordinovaným na úrovni EÚ[11]. Zabezpečenie
legislatívneho rámca pre rovnaké zaobchádzanie a poskytovanie primeranej úrovne
práv všetkým migrantom je súčasťou opatrení EÚ na podporu integrácie.
Všetky relevantné oblasti by mali v plnej miere zohľadňovať
priority integrácie, aby prispeli uceleným spôsobom k zvládnutiu problémov
migrácie, ako aj ďalšie politické priority. Integrácia je ustavične sa vyvíjajúci
proces, ktorý si vyžaduje pozorné monitorovanie, nepretržité úsilie, inovatívne
prístupy a odvážne nápady. Nie je ľahké nájsť riešenia, ak sa však
migranti úspešne integrujú v EÚ, bude to predstavovať významný prínos k
dosiahnutiu cieľov EÚ, ktoré boli stanovené v stratégii Európa 2020:
zvýšiť zamestnanosť do roku 2020 na 75 %, znížiť mieru
neukončenej školskej dochádzky na menej než 10 %, zvýšiť podiel
obyvateľstva s ukončeným vyšším vzdelaním a dostať 20 miliónov
ľudí z biedy alebo sociálneho vylúčenia[12]. Navrhované opatrenia sa zameriavajú na tieto
kľúčové oblasti: A. Integrácia prostredníctvom účasti B. Viac činov na miestnej úrovni C. Zapojenie krajiny pôvodu. A. INTEGRÁCIA PROSTREDNÍCTVOM ÚČASTI Integrácia je proces, ktorý sa začína
zdola a integračné politiky by mali byť rozpracúvané skutočným
prístupom „zdola nahor“, blízko k miestnej úrovni. Medzi tieto politiky
patria opatrenia ako podpora výučby jazykov, opatrenia prípravy, prístup k
zamestnaniu, vzdelávaniu a odbornej príprave, boj proti diskriminácii a
znalosti potrebné na dosiahnutie pocitu spolupatričnosti v
spoločnosti. Integrácia si vyžaduje ústretové kroky
prijímajúcej spoločnosti pri prijímaní migrantov, rešpektovanie ich práv
a kultúr a ich informovanie o povinnostiach. Zároveň aj migranti
musia ukázať vôľu integrovať sa a rešpektovať pravidlá
a hodnoty spoločnosti, v ktorej žijú. 1. Socio-ekonomický
príspevok migrantov 1.1. Získanie
jazykových znalostí Vládne všeobecná zhoda, že získanie jazykových
znalostí je rozhodujúce pre integráciu. Lepšie jazykové znalosti umožňujú
lepšie pracovné príležitosti, nezávislosť a účasť
migrantiek na trhu práce. Jazyková príprava, ako aj programy prípravy
musia byť finančne aj vzdialenostne dostupné. Je dôležité ponúknuť
rôzne úrovne jazykových kurzov na základe znalostí účastníkov, ako aj
podmienky pre učenie. Dôležité môže byť používať Spoločný
európsky referenčný rámec pre jazyky (CEFR), ktorý je základom
vypracovaným Radou Európy pre vzájomné uznávanie jazykových kvalifikácií pri
určovaní úrovne jazykových znalostí[13].
1.2. Účasť
na trhu práce V mnohých členských štátoch existuje
značná medzera v úrovni zamestnanosti medzi štátnymi príslušníkmi tretích
krajín a krajín EÚ. V roku 2010 bola na úrovni EÚ miera zamestnanosti
štátnych príslušníkov tretích krajín vo veku 20 – 64 rokov o desať
percentuálnych bodov nižšia než zamestnanosť celkovej populácie v rovnakej
vekovej skupine[14].
Najmä miera zamestnanosti migrujúcich žien je podstatne nižšia než priemerná
miera zamestnanosti a miera zamestnanosti migrujúcich mužov[15]. Keďže účasť na
trhu práce je jedným z najlepších a najkonkrétnejších spôsobov
integrácie do spoločnosti, úsilie o znižovanie týchto medzier sa musí
zamerať na pracovných migrantov aj na migrantov, ktorí prichádzajú do EÚ v
rámci zlúčenia rodiny alebo ako osoby požívajúce medzinárodnú ochranu. Privysoká kvalifikácia štátnych príslušníkov
tretích krajín pre nimi vykonávanú prácu, najmä v prípade žien[16], je viditeľná vo všetkých
členských štátoch, kde sú k dispozícii údaje. Nezamestnaní migranti alebo
migranti zamestnaní na pozíciách, pre ktoré majú privysokú kvalifikáciu,
predstavujú nedostatočne využité zdroje a plytvanie ľudským
kapitálom. Okrem toho môžu migranti vnímať takúto situáciu ako ponižujúcu.
Mali by byť vytvorené služby, ktoré
majú za cieľ umožniť uznávanie kvalifikácií a schopností z krajiny
pôvodu prisťahovalcov, čo posilňuje ich možnosti prijať
zamestnanie zodpovedajúce ich kvalifikácii. Prvým krokom by
bolo rozšíriť naše nástroje slúžiace na mapovanie dosiahnutého vzdelania,
predchádzajúcich pracovných skúseností, porovnateľnosti diplomov a
kvalifikácií a zistenie možnej potreby školenia. Po druhé, transparentnosť informácií o
ponúkaných pracovných miestach a podpora verejných služieb zamestnanosti sú
tiež dôležité. Úloha zamestnávateľov a sociálnych partnerov pri podpore
rozmanitosti a v boji proti diskriminácii má zásadný význam. Významná úloha
migrantov ako podnikateľov, ako aj ich tvorivosť a inovačné
schopnosti by sa mali takisto posilňovať[17] s podporou príslušných
orgánov informovaním o podmienkach začatia podnikania. Po tretie, programy prípravy by mali byť
organizované na podporu vstupu nových migrantov do zamestnania a do
ďalších životne dôležitých oblastí prijímajúcich spoločností. Opatrenia prípravy môžu byť zakotvené v
zmluvnej dohode, aby sa zaručil záväzok a zahrnuli práva a povinnosti
na oboch stranách. 1.3. Úsilie
vyvíjané v rámci vzdelávacieho systému Väčšina krajín EÚ má rastúci podiel
študentov z rodín migrantov[18].
Školské systémy sa musia prispôsobiť rastúcej rozmanitosti študentskej
obce, aby každému poskytli vysokokvalitné vzdelanie a zužitkovali potenciál
tejto rozmanitosti. Úspešnému zvládnutiu jazyka prospievajú opatrenia
uskutočnené v ranom veku počínajúc predškolským stupňom. Priemerná úroveň vzdelania štátnych
príslušníkov tretích krajín je nižšia ako v prípade občanov EÚ[19]. Mladým ľuďom z
rodín migrantov hrozí vyššie riziko ukončenia vzdelávania a odbornej
prípravy bez získania vyššej stredoškolskej kvalifikácie. Ďalšie úsilie je
potrebné vyvinúť na prevenciu predčasného ukončenia školskej
dochádzky medzi migrujúcou mládežou[20]. Učitelia a ďalší pracovníci by mali
absolvovať odbornú prípravu zameranú na zvládnutie problematiky
rozmanitosti. Prijímanie migrantov za učiteľov alebo pracovníkov v
oblasti starostlivosti o deti môže byť tiež užitočné na podporu
výučby v triedach s koncentráciou migrantov, aj ako prostriedok k
ďalšiemu otvoreniu národných vzdelávacích systémov ďalším európskym a
neeurópskym kultúram. Jazykové kurzy pre rodičov v súvislosti s
usmerňovaním vzdelávania ich detí, odborným vedením (mentoringom) a
doučovaním sú príkladmi užitočných akcií. Školy v osobitne
znevýhodnených oblastiach s vysokou koncentráciou migrujúcej mládeže by mohli vypracovať
špecializované programy, systémy odborného vedenia (mentoringu) a prístup
k odbornému vzdelávaniu, aby mali konkurenčné výhody. 1.4. Zabezpečenie
lepších životných podmienok Opatrenia sociálneho začlenenia zamerané
na migrantov by mali smerovať k odstráneniu možných prekážok brániacich
efektívnemu prístupu k sociálnym a zdravotným službám a boju proti chudobe
a vylúčeniu najzraniteľnejších[21].
Osobitnú pozornosť si vyžaduje integrácia osôb požívajúcich medzinárodnú
ochranu. Často mali traumatické zážitky, ktoré si vyžadujú špecifickú
sociálnu a psychologickú starostlivosť. Politiky by preto mali byť
navrhnuté tak, aby minimalizovali izoláciu a obmedzenie práv osôb požívajúcich
medzinárodnú ochranu a zabezpečili efektívne jazykové vzdelávanie, prístup
k ubytovaniu, prístup k zdravotnej starostlivosti v zdravotníckych
systémoch, ktoré podporujú integráciu a kultúrne prispôsobené programy
podpory zdravia. Prístup k odbornému vzdelávaniu a pomoci pri hľadaní
zamestnania by mal byť tiež adresný. Osobitnú pozornosť si zasluhuje situácia
štátnych príslušníkov tretích krajín rómskeho pôvodu legálne sa zdržiavajúcich
v EÚ. 1.5. Lepšie
využívanie finančných prostriedkov EÚ Účasť migrantov a realizácia
integračnej politiky zdola nahor by mali byť preto podporené lepším
využívaním existujúcich nástrojov EÚ. Európsky fond pre integráciu štátnych
príslušníkov tretích krajín a Európsky fond pre utečencov podporujú
opatrenia ako systémy prijímania a prípravy, účasť na
spoločenskom a občianskom živote a rovnaký prístup
k službám. Dopĺňajú ich opatrenia, ktoré uľahčia
prístup k trhu práce a integráciu doň a ktoré sú financované v rámci
Európskeho sociálneho fondu; Európsky fond regionálneho rozvoja môže zasa
podporiť širokú škálu integračných opatrení v kontexte regionálneho
rozvoja. Odporúčania Členské
štáty by mali zabezpečiť: ·
poskytovanie jazykových kurzov prispôsobených
migrantom s meniacimi sa potrebami v rôznych fázach ich integračného
procesu, ·
organizáciu programov prípravy pre nových
migrantov vrátane jazykových kurzov a kurzov občianskej orientácie;
tieto programy by mali riešiť špecifické potreby migrujúcich žien, aby
podporili ich účasť na trhu práce a posilnili ich ekonomickú
nezávislosť, ·
opatrenia na posúdenie individuálnych potrieb
a na overovanie kvalifikácie a odbornej praxe, ·
zvýšenie účasti migrantov na trhu práce
prostredníctvom aktívnej politiky trhu práce, ·
úsilie v rámci vzdelávacieho systému
zamerané na rozvoj spôsobilosti učiteľov a vedenia školy na
zvládnutie problematiky rozmanitosti, prijímanie učiteľov
s prisťahovaleckým pôvodom a účasť detí migrantov na
predškolskom vzdelávaní, a ·
osobitnú pozornosť venovanú špecifickým
potrebám zraniteľných skupín migrantov. Komisia by
mala podporovať: ·
výmenu skúseností a koordináciu politík v
oblasti zamestnanosti, vzdelávania a sociálnej politiky, a ·
lepšie využívanie existujúcich nástrojov EÚ na
podporu účasti migrantov. 2. Práva a povinnosti – dosiahnutie rovnakého zaobchádzania a
pocitu spolupatričnosti Rešpektovanie univerzálnych hodnôt a
základných ľudských práv je zakotvené v zmluve. Treba vyvinúť zvýšené
úsilie v boji proti diskriminácii a poskytnúť migrantom nástroje, aby
sa mohli oboznámiť so základnými hodnotami Európskej únie a jej
členských štátov. Pre integráciu migrantov je dôležitá ich
účasť na demokratickom procese. Legislatívne a štrukturálne
prekážky politickej účasti migrantov musia byť v čo
najväčšej možnej miere prekonané. Malo by sa posilniť zapojenie
zástupcov migrantov, vrátane žien, do zostavovania a vykonávania
integračných politík a programov. Programy podchytenia ľudí a pracovného
umiestnenia môžu tiež pomôcť pri budovaní kapacít v organizáciách
migrantov a podnietiť a podporiť účasť migrantov
v týchto organizáciách na miestnej úrovni, napríklad v školských radách,
bytových správach atď. Opatrenia na posilnenie demokratickej
účasti by mohli obsahovať školenia a mentorov, poskytnutie prístupu k
hlasovacím právam migrantom v miestnych voľbách, vytváranie miestnych,
regionálnych a celoštátnych poradných orgánov, povzbudzovanie
podnikateľstva, tvorivosti a inovácií[22]. Odporúčania Členské
štáty by mali zabezpečiť: ·
opatrenia na zavedenie zásady rovnakého
zaobchádzania do praxe a opatrenia na zamedzenie diskriminácie úradmi, ako
aj každodennej diskriminácie širokou verejnosťou, a ·
úsilie na odstránenie prekážok účasti migrantov
na politickom živote; zapájanie
predstaviteľov migrantov do zostavovania a realizácie integračných
politík a programov by sa malo ďalej posilňovať. Komisia by
mala zabezpečiť: ·
úplné a správne vykonávanie existujúcich
smerníc o nediskriminácii a v oblasti legálnej migrácie. B. VIAC OPATRENÍ NA MIESTNEJ ÚROVNI Integračné politiky by mali byť
formulované a vykonávané s aktívnym zapojením miestnych úradov. Miestne úrady
sú zodpovedné za širokú škálu služieb a aktivít a hrajú významnú úlohu pri
utváraní interakcie medzi migrantmi a prijímajúcou spoločnosťou. 1. Riešenie
osobitne znevýhodnených mestských oblastí Mnoho migrantov
prichádza žiť do mestských oblastí, kde čelia špecifickým
integračným výzvam. Integračné politiky musia osobitne riešiť
problémy zanedbaných štvrtí, aby umožnili mestským oblastiam stimulovať
ekonomické a kultúrne činnosti a prispievať k sociálnej súdržnosti. Vo viacerých členských štátoch boli s úspechom vypracované zmluvy
na podporu rozvoja miest alebo iné dohody medzi celoštátnymi, regionálnymi a
miestnymi orgánmi. Zapájanie predstaviteľov miestnych organizácií a
obyvateľov do týchto dohôd má rozhodujúci význam. Účinná integrácia
si vyžaduje aj podporné opatrenia na zabezpečenie sociálnej infraštruktúry
a obnovu miest založených na integrovanom prístupe s cieľom zabrániť
segregácii. 2. Zlepšenie
viacúrovňovej spolupráce Hoci
integračné opatrenia sú určené hlavne miestnym úradom, úzka
spolupráca medzi rôznymi úrovňami správy vecí verejných je dôležitá pre
koordináciu poskytovania, financovania a hodnotenia služieb. Efektívna
integrácia sa dá dosiahnuť len v partnerstve zahŕňajúcom celý
rad zainteresovaných strán, ako sú európske inštitúcie, členské štáty a
celoštátne, regionálne a miestne subjekty. EÚ dokáže poskytnúť rámec
pre monitorovanie, porovnávanie a pre výmenu osvedčených postupov
medzi rôznymi úrovňami spravovania spoločnosti, ako aj vytvárania
stimulov presadzujúcich osvedčené miestne a regionálne modely. „Územné pakty“ medzi relevantnými
zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach by mali poskytnúť všetkým
účastníkom potrebnú flexibilitu prostriedkov na dosiahnutie určitých
cieľov politiky a zároveň poskytnúť možnosť racionalizácie
nástrojov politiky a spôsobov a postupov financovania. V tomto zmysle
by mohol zohrávať významnú úlohu Výbor regiónov. Príklady: Projekt INTI-Cities bol vypracovaný na
posúdenie miestnych integračných politík, postupov a mechanizmov
správy vecí verejných na základe etalónu a bol úspešne testovaný
v mestských častiach Helsínk, Rotterdamu, Malmö, Düsseldorfu, Janova
a Lyonu. Okrem toho bol vypracovaný projekt DIVE na hodnotenie využívania
rozmanitosti a zásady rovnosti zo strany obcí, keď vystupujú ako
zamestnávatelia, kupujúci tovarov a služieb, tvorcovia politík
a poskytovatelia služieb. Etalón DIVE bol aplikovaný v teréne v
Amsterdame, Leedsi, Berlíne a Ríme. Mestá, ktoré sa zúčastnili na DIVE, sa
zaviazali k charte o integrácii miest[23]. Región Valencia má vytvorený právny rámec pre aktívnu
spoluprácu medzi celým radom aktérov v oblasti integrácie nových
prisťahovalcov. Okrem toho bol uzatvorený „pakt pre prisťahovalectvo“
medzi regionálnou samosprávou, odbormi a združením zamestnávateľov na
riešenie problematiky diverzity na pracovisku a na podporu aktívnej
účasti migrujúcich pracovníkov; okrem toho „miestny pakt pre
prisťahovalectvo“ spája verejné orgány na miestnej úrovni s orgánmi
na úrovni provincie a regiónu s cieľom rozvíjať spoluprácu
a zabezpečiť súlad opatrení vypracovaných v jednotlivých
oblastiach na podporu integrácie. 3. Finančná
podpora EÚ akciám na miestnej úrovni Európsky fond pre integráciu štátnych
príslušníkov tretích krajín sa ukázal byť hodnotným nástrojom pri podpore
úsilia členských štátov umožniť štátnym príslušníkom tretích krajín
splniť podmienky pre pobyt a zjednodušiť ich integráciu[24]. Pre ďalší viacročný
finančný rámec Komisia navrhuje zjednodušiť štruktúru výdavkových
nástrojov znížením počtu programov na dvojpilierovú štruktúru vrátane
Migračného a azylového fondu[25].
Jedným z komponentov budú opatrenia na podporu integrácie štátnych
príslušníkov tretích krajín. Financovanie bude mať aj vonkajší rozmer tým,
že bude pokrývať opatrenia v rámci EÚ aj v tretích krajinách. Budúce financovanie integračných zámerov
EÚ by malo byť orientované na miestny, adresnejší prístup podporujúci
konzistentné stratégie špecificky zamerané na podporu integrácie na miestnej
úrovni. Tieto stratégie by realizovali predovšetkým miestne a regionálne
orgány a neštátni aktéri s ohľadom na ich konkrétnu situáciu. Výsledky by
sa merali podľa ich príspevku k celkovému cieľu posilnenej
participácie na základe 1) zvýšenej miery zamestnanosti, 2) vyššej úrovne
vzdelania, 3) lepšieho sociálneho začlenenia a 4) aktívneho
občianstva. Odporúčania Členské
štáty by mali zabezpečiť: ·
komplexné implementačné stratégie
vypracované a realizované s efektívnou účasťou všetkých
miestnych a regionálnych zainteresovaných strán podľa zásady „zdola
nahor“. Aktéri na
všetkých stupňoch samosprávy by mali podporovať: ·
„územné pakty“ ako rámec spolupráce medzi
relevantnými zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach na navrhovanie a
realizáciu integračných politík. Komisia by
mala podporovať: ·
zapojenie miestnych a regionálnych aktérov do
určovania integračných politík v rámci programov EÚ
prostredníctvom strategického partnerstva s Výborom regiónov a európskymi
sieťami miest a regiónov, a ·
vyšší stupeň koordinácie programovania
existujúcich finančných nástrojov EÚ zameraných na miestne akcie; malo by sa to realizovať s využitím
Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín,
Európskeho fondu pre utečencov, Európskeho sociálneho fondu a Európskeho
fondu regionálneho rozvoja. C. ZAPOJENIE
KRAJINY PÔVODU Krajiny pôvodu môžu zohrávať významnú
úlohu pri podpore integračného procesu troma spôsobmi: 1) pripraviť
integráciu už pred odchodom migrantov; 2) podporovať migrantov počas
ich pobytu v EÚ, napríklad formou podpory cez veľvyslanectvá; 3)
pripraviť podmienky pre dočasný alebo definitívny návrat migrantov s
nadobudnutými skúsenosťami a znalosťami. 1. Opatrenia
na podporu integrácie pred odchodom Krajina pôvodu by mohla pomôcť migrantom
pred odchodom s informáciami napríklad o potrebných vízach a pracovných
povoleniach, ale aj s jazykovou prípravou alebo tým, že ponúkne odborné
vzdelávanie na zvýšenie ich odbornej kvalifikácie. Na tento účel by sa
mala poskytovať podpora tretím krajinám pri opatreniach pred odchodom, ako
aj na skvalitnenie metód pre uznávanie kvalifikácie a praktických znalostí
migrantov. Na pomoc ľuďom, ktorí chcú
prísť do EÚ, Komisia začne v druhom polroku tohto roka
prevádzkovať svoj „portál EÚ pre prisťahovalectvo“, ktorý umožní
prístup k potrebným informáciám o postupoch pri žiadosti o pobyt. 2. Užitočné
kontakty medzi komunitami diaspór a ich krajinami pôvodu Prevody finančných prostriedkov, ako aj
odovzdávanie praktických znalostí, inovatívnych nápadov a vedomostí môžu
byť prospešné pre udržateľné investície a rozvoj v krajinách pôvodu. Podpora nadnárodného podnikateľstva
prostredníctvom dynamickejšej stratégie bude prospešná pre podnikateľov
pôsobiacich v členských štátoch EÚ aj v partnerských krajinách. Takéto
podniky môžu vytvárať pracovné miesta v krajinách pôvodu a môžu
byť osožné rovnako pre integráciu migrantov, ako aj pre zvýšenie obchodu
medzi krajinami. 3. Kyvadlová
migrácia a rozvoj v krajinách pôvodu Dočasných a kyvadlových migrantov by mal
podporovať aj rámec vychádzajúci z existujúcich práv, ktorý môže
zaručiť jasné právne postavenie a uľahčenie mobility.
Partnerstvá pre mobilitu s partnerskými krajinami by mohli byť
vhodným rámcom pre podporu iniciatív v oblasti integrácie v členských štátoch
EÚ, ktoré sú takisto prínosom pre krajiny pôvodu. Pozitívne politické posolstvá
z oboch strán by mohli pomôcť vytvoriť priaznivejšie prostredie pre
integráciu, ale aj pre dočasnú a kyvadlovú migráciu. Odporúčania Členské
štáty a krajiny pôvodu by mali zabezpečiť: ·
aby podpora migrantov pred odchodom s
cieľom uľahčiť integráciu bola súčasťou rámcov
dialógu a spolupráce medzi EÚ a partnerskými krajinami; kľúčovým
prvkom v tomto smere je zlepšenie metód pre uznanie kvalifikácie
a praktických znalostí migranta.
3.
ĎALŠIE SMEROVANIE
Riadenie integrácie má kľúčový
význam z hľadiska plného využitia potenciálu migrácie, a to pre
migrantov aj pre EÚ. Účinné integračné politiky sú základom pre
zladenie hospodárskeho rastu so sociálnou súdržnosťou a pre zvládnutie
problematiky stále rozmanitejších európskych spoločností. Tento proces si vyžaduje štruktúrovanú
a informovanú diskusiu. Na dosiahnutie lepšej účasti migrantov na
živote spoločností, v ktorých žijú, sú potrebné zosúladené stratégie.
3.1.
Posilnená spolupráca, konzultácia a koordinácia
Integračné problémy
bude treba prekonávať v partnerstve medzi vládami jednotlivých štátov,
regionálnymi a miestnymi orgánmi spolu so zabezpečením dialógu s
príslušnými zúčastnenými stranami na všetkých úrovniach správy vecí
verejných. Potrebná je aj intenzívnejšia spolupráca s krajinami pôvodu.
Prístup založený na „trojcestnom procese“ medzi migrantmi prijímajúcimi
spoločnosťami a krajinami by sa mal posilniť. EÚ by mala
poskytovať tomuto procesu potrebnú podporu. Komisia zohráva dôležitú úlohu pri zapájaní
relevantných aktérov do dialógu o hlavných integračných problémoch. Výmena
poznatkov a osvedčených postupov medzi členskými štátmi prebieha v
sieti národných kontaktných miest pre integráciu, ktorá by sa mohla ďalej
rozvíjať prostredníctvom cielených stretnutí a referenčného
porovnávania. Koordinácia a monitorovanie vývoja politiky,
uskutočňované v medziach existujúcich politických rámcov medzi
inštitúciami EÚ a v úzkej spolupráci s členskými štátmi môžu prispieť
k efektívnejším a účinnejším integračným politikám. Zástupcovia
občianskej spoločnosti z členských štátov a na úrovni EÚ sa
stretávajú na Európskom fóre pre integráciu zriadenom Komisiou v spolupráci s
Európskym hospodárskym a sociálnym výborom. Konzultačné procesy by sa mali
ďalej posilniť strategickými stretnutiami, napríklad s Výborom
regiónov a združeniami miest. Toto fórum by mohli podporiť národné,
regionálne alebo miestne fóra. Európska internetová stránka venovaná integrácii
zhromažďuje dôležité informácie od rôznych kategórií zainteresovaných
strán a poskytuje interaktívny nástroj na výmenu informácií, ktorý sa má
ďalej rozvíjať prostredníctvom online profilov.
3.2.
Vytvorenie pružného európskeho súboru nástrojov
V snahe
posilniť koordináciu a výmenu poznatkov sa vypracúva pružný európsky súbor
nástrojov, ktorý umožňuje príslušným orgánom v členských štátoch
zvoliť si opatrenia, ktoré s najväčšou pravdepodobnosťou
potvrdia svoju účinnosť v oblasti svojej pôsobnosti. Takzvané „európske moduly“ sú vypracované s cieľom
podporovať politiky a praktické postupy. Tieto moduly vychádzajú zo
skúseností členských štátov a iných aktérov a možno ich prispôsobiť
potrebám jednotlivých členských štátov, regiónov a miest[26]. Tieto moduly by predstavovali
európsky referenčný rámec na navrhovanie a realizáciu integračných
postupov v členských štátoch. Sú vypracované v troch tematických
oblastiach, ktorými sú: 1) prípravné a jazykové kurzy; 2) silný záväzok
prijímajúcej spoločnosti; 3) aktívna účasť prisťahovalcov
na všetkých aspektoch kolektívneho života.
3.3.
Monitorovanie výsledkov
Migračné a integračné politiky sa
pri formulovaní politiky a sledovaní výsledkov vo veľkej miere opierajú
o vysokokvalitné štatistiky. Inštitúcie EÚ a členské štáty by mali
spolupracovať na vytvorení rámca pre zjednotenie štatistiky migrácie a na
zlepšení schopnosti zbierať a zverejňovať štatistické údaje o
migrantoch a ich socio-ekonomickej situácii. V štyroch
oblastiach dôležitých pre integráciu boli určené spoločné európske
„ukazovatele“: zamestnanosť, vzdelanie, sociálne začlenenie a aktívne
občianstvo[27]. Budú použité na monitorovanie výsledkov integračných politík s
cieľom zvýšiť porovnateľnosť a posilniť európsky
proces učenia sa. Spoločné ukazovatele umožnia zhodnotiť úsilie
na podporu integrácie vo vzťahu k európskym cieľom v oblasti
zamestnanosti, vzdelávania a sociálneho začlenenia a posilnia tým
koordináciu národných a európskych politík. Komisia bude na základe
dialógu s členskými štátmi monitorovať vývoj
a formulovať odporúčania. Odporúčania Komisia by
mala podporovať: ·
ďalšie využívanie a koordináciu
európskych platforiem pre konzultácie a výmenu poznatkov (vrátane národných
kontaktných miest pre integráciu, Európskeho fóra pre integráciu
a európskej internetovej stránky venovanej integrácii) s cieľom
zvýšiť ich vklad do rozhodovania v politikách, do monitorovania a
koordinovania politík, ·
ďalší vývoj pružného súboru nástrojov
vrátane „európskych modulov“ na podporu národných a miestnych integračných
politík a postupov. Budú ho realizovať národné, regionálne a miestne
orgány a občianska spoločnosť v strategickom
spojenectve s Výborom regiónov, a ·
spoločné európske „ukazovatele“ v oblasti
zamestnanosti, vzdelávania, sociálneho začlenenia a aktívneho
občianstva, ktoré pomôžu monitorovať výsledky integračných
politík a ktoré sa stanú základom pre systematické následné opatrenia. [1] Prehľad obyvateľstva podľa
občianstva 2010 ukázal, že v členských štátoch EÚ-27 žije 32,4
milióna cudzincov (6,5 % celkového počtu obyvateľstva). Z toho
12,3 milióna tvorili štátni príslušníci EU-27 žijúci v inom členskom štáte
a 20,1 milióna predstavovali štátni príslušníci z krajín mimo EÚ-27 (4 %
celkového počtu obyvateľstva), http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/introduction.
[2] Nárast celkového počtu obyvateľov v EÚ v
posledných rokoch bol spôsobený najmä čistým prisťahovalectvom. Zároveň
však Únia bola svedkom klesajúceho trendu prisťahovalectva v posledných
niekoľkých rokoch, Eurostat, Statistics in focus, 1/2011,
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-11-001/EN/KS-SF-11-001-EN.PDF. [3] Závery zasadnutia Európskej rady, 25. – 26. marca 2010,
EUCO 7/10, CO 4 EUR, ZÁVER 1. [4] Štokholmský program – otvorená a bezpečná Európa,
ktorá slúži občanom a chráni ich, Ú. v. EÚ 2010/C 115/01. [5] Ročný prieskum rastu z roku 2011, v ktorom sú
zhrnuté viaceré opatrenia zásadného významu pre EÚ z hľadiska plnenia jej
cieľov v rámci stratégie Európa
2020, ukázal potrebu naliehavých reforiem na podporu odborných kvalifikácií a
na vytváranie pracovných stimulov pre vlastných štátnych príslušníkov aj pre
populáciu migrantov, KOM(2011) 11 v konečnom znení, príloha 2,
Makroekonomická správa. [6] Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov o
integrácii ako hnacej sile rozvoja a sociálnej súdržnosti, dokument Rady
č. 9248/10. [7] Dokument Rady č. 14615/04, 19.11.2004. [8] KOM(2005) 389 v konečnom znení; SEK(2010) 357 v konečnom znení. [9] Štátnymi príslušníkmi tretích krajín sa rozumejú
migranti prichádzajúci z krajín mimo EÚ, ktorí nie sú občanmi
niektorej z krajín EÚ. Do tejto skupiny patria osoby narodené
v krajine mimo EÚ, ako aj osoby narodené v EÚ, ktoré však nemajú
občianstvo členského štátu. [10] Pozri pripojený pracovný dokument útvarov Komisie. [11] Prehľad nedávnych iniciatív EÚ na podporu integrácie
štátnych príslušníkov tretích krajín je uvedený v priloženom pracovnom
dokumente útvarov Komisie. [12] Závery zasadnutia Európskej rady, 25. – 26. marca 2010,
EUCO 7/10, CO 4 EUR, ZÁVER 1. [13] Pozri CEFR, http://www.coe.int/t/dg4/linguistic/cadre_en.asp. [14] V roku 2010 bola priemerná miera zamestnanosti celkového
počtu obyvateľov vo veku 20 − 64 rokov 68,6 %
(v porovnaní s 69,1 % v roku 2009) a v prípade štátnych príslušníkov
tretích krajín vo veku 20 − 64 rokov 58,5 % (v porovnaní s
59,1 % v roku 2009). [15] Miera zamestnanosti štátnych príslušníčok tretích
krajín v hlavnom produktívnom veku 25 – 54 rokov bola v roku 2010
nižšia o takmer 20 percentuálnych bodov než priemerná miera zamestnanosti
všetkých žien v tejto vekovej skupine. Eurostat, Zisťovanie pracovných
síl, štvrťročné údaje o miere zamestnanosti podľa pohlavia,
vekových skupín a štátnej príslušnosti – porovnanie mier zamestnanosti
vlastných štátnych príslušníkov a občanov krajín mimo EÚ-27: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/employment_unemployment_lfs/data/database.
[16] Ženy z etnických menšín a rómske ženy v Európe: Prípad pre
rodovú rovnosť? Syntetická správa vypracovaná pre Európsku komisiu v roku
2009. [17] Posledná štatistika poskytnutá obchodnou komorou regiónu
Lombardsko ukazuje, že 60 % nových podnikov založených v regióne zriadili migranti,
www.lom.camcom.it.
[18] Správa o pokroku, SEK(2011) 526. V EÚ je podiel osôb,
ktoré nie sú štátnymi príslušníkmi danej krajiny, vo vekovej skupine 6 −
17 rokov 5,7 % a vo vekovej skupine 18 – 24 rokov 7,9 %.
V Nemecku a Rakúsku viac než 9 % detí vo veku 6 – 17 rokov nie
je štátnym príslušníkom krajiny, v Španielsku a Írsku vyše 11 %
a v Luxembursku vyše 45 % nie je štátnym príslušníkom krajiny. [19] Dokument EÚ Zisťovanie pracovných síl ukazuje, že
migranti sú výrazne nedostatočne zastúpení na úrovni stredoškolského
vzdelania a nadmerne zastúpení v oveľa väčšej miere na najnižšej
úrovni vzdelania. Miera privysokej kvalifikácie štátnych príslušníkov tretích
krajín bola 45 % v roku 2009 oproti 29 % v prípade občanov
EÚ, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/employment_unemployment_lfs/data/database.
[20] KOM(2010) 296; KOM(2011) 18. [21] KOM(2010) 758. [22] Súhrnná správa zo štvrtého zasadnutia Európskeho fóra pre
integráciu, 6. – 7. decembra 2010, http://ec.europa.eu/ewsi/UDRW/images/items/static_38_812142537.pdf.
[23] Pozri webovú lokalitu Integrating Cities, http://www.integratingcities.eu.
[24] Rozhodnutie Rady z 25. júna 2007, ktorým sa zriaďuje
Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie
rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a
riadenie migračných tokov (2007/435/ES). Na celé obdobie je k dispozícii
suma 825 miliónov EUR. [25] KOM(2011) 500 v konečnom znení. [26] Moduly
predstavujú prirodzený vývoj publikácie „Príručka o integrácii pre
tvorcov politiky a odborníkov“ (3. vydanie príručky je dostupné na
európskej internetovej stránke venovanej integrácii: http://ec.europa.eu/ewsi/en/resources/detail.cfm?ID_ITEMS=12892). [27] Závery Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci
z 3. − 4. júna 2010, dokument Rady č.9248/10; Eurostat –
Metodika a pracovné dokumenty/pilotná štúdia Ukazovatele integrácie
prisťahovalcov.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-11-009.