EURÓPSKA KOMISIA
V Bruseli23. 2. 2021
COM(2021) 87 final
2021/0048(NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY,
ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa
{SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52021PC0087
Proposal for a COUNCIL REGULATION establishing the Joint Undertakings under Horizon Europe
Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa
Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa
COM/2021/87 final
EURÓPSKA KOMISIA
V Bruseli23. 2. 2021
COM(2021) 87 final
2021/0048(NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY,
ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa
{SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}
DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.KONTEXT NÁVRHU
·Dôvody a ciele návrhu
Cieľom programu Horizont Európa – nového rámcového programu EÚ pre výskum a inováciu (na obdobie 2021 – 2027) – je zvýšiť vplyv výskumu a inovácií v EÚ prostredníctvom kombinácie spoločných investícií európskeho partnerstva a ďalších finančných prostriedkov zo súkromného a verejného sektora v oblastiach, v ktorých môže rozsah a miera zdrojov pre výskum a inovácie pomôcť dosiahnuť priority programu EÚ Horizont Európa, najmä v rámci jeho Piliera II – Globálne výzvy a európska priemyselná konkurencieschopnosť.
V [článku 8 ods. 1 písm. c)] nariadenia o programe Horizont Európa sa stanovuje, že inštitucionalizované európske partnerstvá podľa článku 185 a 187 ZFEÚ „sa vykonávajú len vtedy, ak by sa prostredníctvom iných častí programu vrátane iných foriem európskych partnerstiev nedosiahli ciele alebo by sa nevytvorili očakávané potrebné vplyvy a ak je to odôvodnené dlhodobou perspektívou a vysokým stupňom integrácie.“
V nariadení o programe Horizont Európa spoluzákonodarcovia zároveň určili osem prioritných oblastí pre možné inštitucionalizované európske partnerstvá podľa článku 185 alebo 187 ZFEÚ. Na základe toho sa určil súbor dvanástich iniciatív, ktoré boli predmetom koordinovaného posúdenia vplyvu 1 .
Tento návrh sa vzťahuje na deväť inštitucionalizovaných európskych partnerstiev podľa článku 187 ZFEÚ, ktorými sa zriaďujú jednotlivé spoločné podniky na ich vykonávanie. Okrem toho Európska komisia prijala aj návrh na inštitucionalizované európske partnerstvo pre vysokovýkonnú výpočtovú techniku podľa článku 187 ZFEÚ [COM(2020) 569 final] a plánuje prijať návrh na európske partnerstvo v oblasti metrológie na základe článku 185 ZFEÚ [pridať odkaz]. Dve iniciatívy – jedna v oblasti kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobility a druhá týkajúca sa inovačných malých a stredných podnikov – patrili medzi počiatočných kandidátov na inštitucionalizované európske partnerstvá. V rámci procesu posúdenia vplyvu sa však dospelo k záveru, že vhodnejšia by bola iná forma intervencie.
· Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky
Program Horizont Európa sa ako súčasť viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie 2021 – 2027 bude viac zameriavať na výsledky a osobitý dôraz bude klásť na prinášanie európskej pridanej hodnoty. Program Horizont Európa sa zároveň bude vykonávať účinnejšie a efektívnejšie, a to najmä zabezpečením súladu, koordinácie a komplementárnosti v rámci samotného programu, ako aj vo vzťahu s ďalšími miestnymi, regionálnymi, vnútroštátnymi a prípadne medzinárodnými iniciatívami a iniciatívami EÚ a s nimi súvisiacimi zdrojmi financovania. 2
Cieľom programu Horizont Európa je reagovať na globálne výzvy, ktorým čelí EÚ a ktoré si žiadajú „radikálne nový prístup k vývoju a zavádzaniu nových technológií a inovačných riešení pre občanov a planétu v takom rozsahu a takou rýchlosťou, aké sa dosiaľ nepodarilo dosiahnuť, ako aj k prispôsobeniu nášho politického a hospodárskeho rámca tak, aby sa globálne hrozby premenili na nové príležitosti pre našu spoločnosť a hospodárstvo, občanov a podniky.“ Program Horizont Európa pokračuje v úsilí posilniť vedecké a technologické základne EÚ a podporovať konkurencieschopnosť, a zároveň využíva strategickejší a viac na výsledky zameraný prístup k investíciám do výskumu a inovácií v EÚ. Preto sa v cieľoch programu Horizont Európa zdôrazňuje potreba „dosiahnuť strategické priority Únie a prispieť k realizácii cieľov a politík EÚ, prispieť k riešeniu globálnych výziev vrátane cieľov udržateľného rozvoja dodržiavaním zásad Agendy 2030 a Parížskej dohody.“ 3
Európske partnerstvá predstavujú v rámci programu Horizont Európa kľúčové prístupy. Doplňujú existujúce politické rámce riešením svetových výziev a priorít EÚ vyžadujúcich si kritické množstvo a dlhodobú víziu, na ktorej sa dohodli a ku ktorej sa zaviazali príslušné odvetvia. Výzvy v oblasti zmeny klímy a životného prostredia, dosiahnutia technologického vedúceho postavenia Európy a otvorenej strategickej autonómie, ako aj v oblasti zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy, si vyžadujú nasmerovanie nejednotného úsilia v oblasti výskumu a inovácií ku spoločnej vízii v súvislosti s požadovaným procesom transformácie.
Spojením síl s verejným a súkromným sektorom pomôžu európske partnerstvá urýchliť nové riešenia, najmä v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030 v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody, ako aj dosiahnuť ekologickú a digitálnu transformáciu. Partnerstvá umožňujú systematické zapojenie množstva zainteresovaných strán a koncových používateľov vrátane normalizačných orgánov a medzinárodných partnerov s cieľom zabezpečiť prijímanie týchto riešení a v konečnom dôsledku dosiahnuť ambiciózne ciele. Zároveň napomáhajú posilňovať európsky výskumný priestor prostredníctvom zosúlaďovania programov týkajúcich sa výskumu a inovácií, zlepšovania zručností a rozširovania kapacít európskych podnikov na čerpanie zdrojov.
Deväť inštitucionalizovaných európskych partnerstiev na základe článku 187 ZFEÚ je v plnom súlade s novým politickým prístupom programu Horizont Európa, ktorý je zameraný na dosahovanie výsledkov vo vzťahu k európskym partnerstvám. Predstavujú časť portfólia 49 kandidátov na európske partnerstvá, čím sa zabezpečuje súdržné prostredie. V rámci strategického plánovania sa rozhodlo, že inštitucionalizované európske partnerstvá sa použijú na ciele a vplyvy, ktoré by nebolo možné dosiahnuť prostredníctvom iných foriem európskych partnerstiev, a na priority s dlhodobou perspektívou a vysokou mierou integrácie.
·Súlad s ostatnými politikami Únie
Ako súčasť VFR na obdobie 2021 – 2027 bude program Horizont Európa – nový rámcový program EÚ pre výskum a inováciu – zohrávať ústrednú úlohu pri vedení sociálnej, hospodárskej a environmentálnej premeny potrebnej na dosiahnutie politických priorít EÚ. V rámci procesu strategického plánovania programu Horizont Európa bol vytvorený prvý strategický plán na roky 2021 – 2024. Kľúčové strategické smerovanie na podporu výskumu a inovácie, navrhnuté spoločne so zainteresovanými stranami, je v plnom súlade s prioritami EÚ. Akcie v rámci Piliera II programu Horizont Európa s názvom „Globálne výzvy a európska priemyselná konkurencieschopnosť“ budú preto zamerané na témy s vysokým vplyvom, ktoré môžu zásadným spôsobom prispieť k dosiahnutiu politických priorít EÚ.
Európske partnerstvá sú pevne zapracované v kontexte a štruktúre programu Horizont Európa, spoločenských výzvach, ktoré predstavujú priority výskumu a inovácií Piliera II programu Horizont Európa. Budú zohrávať významnú úlohu pri dosahovaní strategických cieľov Komisie, a to konkrétne pri urýchľovaní prechodu smerom k ekologickej, klimaticky neutrálnej a digitálnej Európe, a zároveň budú zvyšovať odolnosť a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. Príspevok deviatich inštitucionalizovaných európskych partnerstiev, na ktoré sa vzťahuje návrh, k prioritám EÚ je nasledovný:
Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály: Toto partnerstvo významne prispieva k cieľom v oblasti klímy do roku 2030, čím pripravuje pôdu pre dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 a zvyšuje udržateľnosť a obehovosť výroby a spotrebných systémov v súlade s Európskou zelenou dohodou. Cieľom partnerstva je rozvíjať a rozširovať udržateľné získavanie biomasy a jej premenu na výrobky z biologických materiálov, a to zameraním sa na viacstupňové spracovanie v biorafinériách a uplatňovaním prístupov obehového hospodárstva, ako je využitie biologického odpadu zo sektorov poľnohospodárstva, priemyslu a miest. Okrem toho je cieľom partnerstva podporiť zavádzanie inovácií využívajúcich biologické materiály na regionálnej úrovni za aktívnej účasti miestnych subjektov a s cieľom oživenia vidieckych, pobrežných a okrajových regiónov.
Čisté letectvo: Vďaka tomuto partnerstvu je letectvo na ceste k dosiahnutiu klimatickej neutrality, a to prostredníctvom urýchlenia vývoja, integrácie a overovania primárne prelomových riešení v oblasti výskumu a inovácií, aby sa čo najskôr mohli zaviesť. Cieľom partnerstva je zároveň vývoj vysokoúčinných nízkouhlíkových lietadiel novej generácie s novými zdrojmi napájania, motormi a systémami, ktoré budú výsledkom fázy výskumu a demonštračnej fázy na vysokej úrovni technologickej pripravenosti (TRL). Podpora výskumu a inovácií v oblasti letectva zvyšuje konkurencieschopnosť a zamestnanosť v leteckom odvetví, ktoré bude pre obnovu osobitne dôležité. Niektoré z cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030: zabezpečiť do roku 2030 prelomové technologické inovácie lietadiel schopné znížiť emisie skleníkových plynov najmenej o 55 % v porovnaní s rokom 1990 a byť na ceste k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050.
Čistý vodík: Partnerstvom sa urýchli vývoj a zavádzanie európskeho hodnotového reťazca pre technológie čistého vodíka, čím sa prispeje k udržateľnému, dekarbonizovanému a plne integrovanému energetickému systému, ako aj k oznámeniu o „vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu“ [COM(2020) 301]. Dôraz sa kladie na výrobu, distribúciu a uskladnenie čistého vodíka, ako aj na zásobovanie ťažko dekarbonizovateľných sektorov, ako sú sektory ťažkého priemyslu a aplikácií v oblasti ťažkých úžitkových vozidiel. Príklady cieľov do roku 2030: vyrábať čistý vodík v cene približne 1,5 až 3 EUR za kg, čo si bude vyžadovať dosiahnutie cieľov do roku 2030 v oblasti zvyšovania efektivity a znižovanie kapitálových výdavkov. Okrem toho sa predpokladá dostupnosť obnoviteľnej elektrickej energie za prijateľné ceny, ako aj umožnenie prieniku na masové trhy a zníženie distribučných nákladov na menej ako 1 EUR/kg vodíka v masovom rozsahu.
Európske železnice: Partnerstvom sa urýchli rozvoj a zavádzanie inovačných technológií (najmä digitalizácie a automatizácie) s cieľom dosiahnuť významnú transformáciu železničného systému a naplniť ciele Európskej zelenej dohody, napríklad presun podstatnej časti 75 % vnútrozemskej cestnej nákladnej dopravy na železničnú a vnútrozemskú vodnú dopravu. V rámci partnerstva sa budú vyvíjať riešenia so širokou podporou v celej EÚ, čím sa do roku 2030 dosiahne podiel na trhu vo výške 75 %, zvýši sa konkurencieschopnosť železničnej dopravy a podporí sa vedúce technologické postavenie Európy v oblasti železničnej dopravy.
Globálne partnerstvo v oblasti zdravia (Global Health EDCTP3): Týmto partnerstvom sa dosiahnu nové riešenia na zníženie rozširovania infekčných chorôb v subsaharskej Afrike a posilnia sa výskumné kapacity na prípravu v prípade opakovaného výskytu infekčných chorôb v subsaharskej Afrike a na celom svete, a na reakciu naň. Cieľom partnerstva je do roku 2030 pokročiť a udeliť licenciu aspoň dvom novým zdravotníckym technológiám na boj proti infekčným chorobám a podporiť aspoň 100 výskumných inštitútov v 30 krajinách s cieľom umožniť účinnú a rýchlu výskumnú reakciu v oblasti vývoja zdravotníckych technológií proti opakovanému výskytu epidémií.
Iniciatíva Inovatívne zdravotníctvo: Táto iniciatíva pomôže vytvoriť výskumný a inovačný ekosystém v oblasti zdravia na úrovni EÚ, ktorý uľahčí premenu vedeckých poznatkov na konkrétne inovácie. Iniciatívou sa podporí vývoj bezpečných, účinných a nákladovo efektívnych výrobkov a služieb zameraných na ľudí, ktorých cieľom sú kľúčové nenaplnené potreby v oblasti verejného zdravia a ktoré sú hnacím motorom medzisektorových inovácií v oblasti zdravia pre celosvetovo konkurencieschopný európsky zdravotnícky priemysel. Vzťahovať sa bude na prevenciu, diagnostiku, liečbu a manažment chorôb. Niektoré z cieľov do roku 2030 zahŕňajú spustenie najmenej 30 medzisektorových projektov zameraných na inovácie v oblasti zdravia, ktoré sa vyznačujú aj uskutočniteľnosťou integrácie výrobkov alebo služieb z oblasti zdravotnej starostlivosti. Iniciatíva prispeje k dosahovaniu cieľov európskeho plánu na boj proti rakovine 4 , Novej priemyselnej stratégie pre Európu 5 a farmaceutickej stratégie pre Európu 6 .
Kľúčové digitálne technológie: Kľúčové digitálne technológie zahŕňajú elektronické komponenty, ich návrh, výrobu a integráciu v systémoch a softvér, ktorý určuje ich funkciu. Všeobecným cieľom tohto partnerstva je podporiť digitálnu transformáciu všetkých sektorov hospodárstva a spoločnosti, zabezpečiť úspech transformácie v prospech Európy a podporiť Európsku zelenú dohodu. Cieľom je do roku 2030 zabezpečiť, aby vedúce postavenie EÚ v oblasti kľúčových digitálnych technológií posilnilo priemyselné bašty, pričom sa využijú nové príležitostí na vytvorenie technologickej suverenity a zvýšenie konkurencieschopnosti.
Výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba: Cieľom tejto iniciatívy je digitálne transformovať manažment letovej prevádzky, zabezpečiť, aby Európa mala najefektívnejší a k životnému prostrediu najšetrnejší vzdušný priestor na svete a podporiť konkurencieschopnosť, a obnovu európskeho leteckého odvetvia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Medzi ciele patrí: zlepšenie prepojenosti, integrácia a automatizácia činností na zemi a vo vzduchu, zvýšenie flexibility a rozšíriteľnosti riadenia vzdušného priestoru a bezpečná integrácia bezpilotných lietadiel. Do roku 2030 je cieľom poskytnúť riešenia stanovené v riadiacom pláne manažmentu letovej prevádzky pre fázu D na úrovni technologickej pripravenosti 6.
Inteligentné siete a služby: Toto partnerstvo podporí technologickú suverenitu v oblasti inteligentných sietí a služieb v súlade s novou priemyselnou stratégiou pre Európu a súborom nástrojov kybernetickej bezpečnosti sietí 5G. Cieľom partnerstva je pomôcť vyriešiť spoločenské výzvy a umožniť digitálnu a ekologickú transformáciu. Pokiaľ ide o krízu spôsobenú ochorením COVID-19, partnerstvom sa podporia technológie, ktoré riešia zdravotnú krízu aj hospodársku obnovu. Partnerstvo umožní európskym aktérom vyvíjať technologické kapacity pre systémy 6G, ktoré budú základom pre budúce digitálne služby do roku 2030. Partnerstvo pomôže vedúcim trhom pre infraštruktúry a služby 5G rozvíjať sa v Európe, a to prostredníctvom koordinácie zavádzania sietí 5G s Nástrojom na prepájanie Európy – Digitalizácia (NPE).
2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
·Právny základ
Tieto návrhy na inštitucionalizované európske partnerstvá sa zakladajú na článku 187 ZFEÚ, podľa ktorého môže EÚ vytvoriť spoločné podniky alebo akúkoľvek inú štruktúru potrebnú na účinné vykonávanie programov EÚ v oblasti výskumu, technologického rozvoja a demonštračných programov.
·Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)
Výskum je podľa ZFEÚ spoločnou právomocou EÚ a jej členských štátov. V článku 4 ods. 3 sa uvádza, že v oblastiach výskumu, technologického rozvoja a vesmíru môže EÚ vykonávať špecifické aktivity vrátane vymedzovania a vykonávania programov bez toho, aby to malo vplyv na slobodu členských štátov konať v rovnakých oblastiach.
Navrhované iniciatívy sa zameriavajú na oblasti, v ktorých je preukázateľná pridaná hodnota v konaní na úrovni EÚ z dôvodu rozsahu, rýchlosti a miery úsilia potrebného na to, aby EÚ dosahovala svoje dlhodobé ciele podľa zmluvy a plnila strategické politické priority a záväzky. Navrhované iniciatívy by zároveň mali dopĺňať a upevňovať vnútroštátne činnosti a činnosti na nižšej než celoštátnej úrovni v rovnakej oblasti.
Keďže európske partnerstvá sú založené na spoločnom dlhodobom Strategickom výskumnom a inovačnom programe, sú vhodné na riešenie komplexných cezhraničných výziev. Dokážu riešiť súbor systémových, trhových a transformačných zlyhaní, čo je predpokladom na urýchľovanie rozvoja a rozširovanie inovácií. Zameriavajú sa na:
·posilňovanie spolupráce a výmenu vedomostí medzi kľúčovými subjektmi v európskom systéme výskumu a inovácií vrátane medzidisciplinárnej a medziodvetvovej spolupráce a posilnenej integrácie hodnotových reťazcov a ekosystémov,
·zabezpečovanie zosúlaďovania a integrácie európskych, vnútroštátnych alebo regionálnych stratégií priemyselného výskumu a inovácií, programov a investícií s dohodnutými usmerneniami,
·vytváranie kritického objemu investícií do spoločných priorít a zvyšovanie súkromných investícií do výskumu a inovácií,
·znižovanie rizík a neistôt v rámci priemyslu, ktoré súvisia s investovaním do výskumných a inovačných činností a nových technológií alebo riešení, prostredníctvom spoločného znášania rizík a poskytovania predvídateľnosti investovania.
Činnosťami na vnútroštátnej úrovni alebo v rámci priemyslu nemožno samostatne dosiahnuť rozsah, rýchlosť a mieru podpory výskumu a inovácií, ktoré sú potrebné na to, aby mohla EÚ dosahovať dlhodobé ciele podľa zmluvy, zabezpečiť splnenie strategických politických priorít (vrátane klimatických a energetických cieľov stanovených v Parížskej dohode a Európskej zelenej dohode), ako aj prispievať k riešeniu celosvetových výziev a plneniu cieľov udržateľného rozvoja.
·Proporcionalita
Zásada proporcionality je základom celého prístupu, ktorý viedol k tomuto návrhu. Politické a právne súvislosti sa od zriadenia súčasných partnerstiev zmenili. Väčší dôraz sa v súčasnosti kladie na potrebu racionalizácie kľúčových priorít EÚ a zabezpečenie ich merateľného vplyvu. Vzhľadom na tieto nové súvislosti je dôležité ísť cestou európskeho partnerstva len v prípade skutočnej a preukázateľnej pridanej hodnoty. Každé inštitucionalizované európske partnerstvo preto musí dokázať svoju pridanú hodnotu – najmä to, že jeho ciele nemožno účinne dosiahnuť jednoduchším spôsobom vrátane štandardného prístupu v podobe tradičných výziev na predkladanie návrhov v rámci programu Horizont Európa alebo jednoduchších foriem partnerstva, ako sú „spoločne programované partnerstvá“.
Proporcionalita kandidátov na partnerstvo bola posúdená na základe logiky v dvoch krokoch:
1.Odôvodnenie použitia partnerského prístupu v danej oblasti (vrátane posúdenia doplnkovosti, zameranosti a prepojenia so strategickými prioritami) namiesto iných foriem intervencie dostupných v rámci programu Horizont Európa.
2.Ak sa partnerský prístup považuje za primeraný, zásada proporcionality je základom posúdenia toho, ktorý druh partnerstva (spoločne programované, spolufinancované alebo inštitucionalizované partnerstvo) by najúčinnejšie dosahoval stanovené ciele.
·Výber nástroja
Cieľom tohto návrhu je zriadiť deväť spoločných podnikov na základe článku 187 ZFEÚ. Na tento druh štruktúry sa v článku 188 ods. 1 ZFEÚ vyžaduje prijatie nariadenia Rady.
3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
·Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov
Pri príprave programu Horizont Európa sa dôkladne zvážili závery minulých hodnotení. Tieto závery zároveň formovali nový prístup k partnerstvám zameraný na výsledky a prispeli k sfunkčneniu kritérií ich výberu, vykonávania, monitorovania a postupného rušenia. Ako sa uvádza v prílohe 5 k posúdeniu vplyvu programu Horizont Európa, oblasti, v ktorých bolo potrebné zlepšenie, boli tieto:
·V priebežnom hodnotení iniciatívy Horizont 2020 sa dospelo k záveru, že celkové prostredie partnerstiev sa stalo príliš zložité a roztrieštené. Hoci celkový počet partnerstiev v oblasti výskumu a inovácií v rámci programu Horizont 2020 je približne 100, predstavujú v priemere približne 25 % dostupného rozpočtu programu Horizont 2020, pričom verejno-súkromné partnerstvá predstavujú okolo 17,5 % rozpočtu programu Horizont 2020. V priebežnom hodnotení sa určila potreba racionalizovať celkové prostredie európskych partnerstiev v oblasti výskumu a inovácií, zlepšiť otvorenosť a transparentnosť partnerstiev a prepojiť ich s budúcimi strategickými prioritami EÚ v oblasti výskumu a inovácií a s misiami programu Horizont Európa.
·V rámci hodnotenia podľa článku 187 sa dospelo k záveru, že činnosti verejno-súkromných partnerstiev treba zosúladiť s regionálnymi, vnútroštátnymi politikami, ako aj s politikami EÚ. V hodnotení sa odporúča revízia kľúčových ukazovateľov výkonnosti, ako aj zapojenie širšej škály zainteresovaných strán do štruktúr riadenia alebo do predložených návrhov. Zároveň sa zdôraznila potreba zlepšiť a presadzovať komunikáciu, najmä s cieľom zabezpečiť účinné šírenie výsledkov projektu.
Pokiaľ ide o jednotlivé iniciatívy, v tematických častiach každého posúdenia vplyvu priložených k tomuto návrhu sa vysvetľuje, ako sa uplatnili aj získané pozitívne aj negatívne poznatky z predchádzajúcich hodnotení.
·Konzultácie so zainteresovanými stranami
Tento návrh a priložené posúdenia vplyvu boli predmetom širokej konzultácie so zainteresovanými stranami, a to počas prípravy návrhu programu Horizont Európa, aj neskôr v rámci prípravy všetkých kandidátov na európske partnerstvá:
–Konzultácie s členskými štátmi sa vykonali prostredníctvom „tieňového strategického zloženia“ výboru pre program Horizont Európa,
–Od 11. septembra do 6. novembra 2019 sa uskutočnila otvorená verejná konzultácia pre kandidátov na inštitucionalizované partnerstvá na základe článku 185 a 187 ZFEÚ, ktorá priniesla viac ako 1 600 príspevkov,
–S cieľom pripraviť posúdenia vplyvu pre 12 kandidátov na inštitucionalizované partnerstvá sa uskutočnili cielené konzultácie. V súvislosti s každým kandidátom viedol externý konzultant rozhovory s reprezentatívnou vzorkou zainteresovaných strán, ktoré sa týkali ich stanovísk k potrebám činnosti EÚ a pridanej hodnote tejto činnosti.
Zistenia všetkých konzultácií so zainteresovanými stranami boli začlenené do jednotlivých posúdení vplyvu priložených k navrhovaným partnerstvám a pomohli pri výbere uprednostňovaného režimu vykonávania.
·Získavanie a využívanie expertízy
Komisia s cieľom pripraviť posúdenie vplyvu k tomuto návrhu požiadala externého dodávateľa, aby vypracoval štúdiu v súvislosti s kandidátmi na inštitucionalizované partnerstvá a aby s cieľom zaručiť porovnateľnosť pripravil spoločnú metodiku posúdenia účinnosti, efektivity, súladu a pridanej hodnoty iniciatív Únie. Externá štúdia je verejne dostupná v kníhkupectve EU Bookshop a odkazuje sa na ňu v posúdeniach vplyvu každej iniciatívy. Komisia využila dôkazy zhromaždené na účely štúdie, najmä v súvislosti so stanoviskami zainteresovaných strán, výsledkami hodnotení ex post, identifikáciou problémov, ktoré sa majú riešiť, a očakávanými vplyvmi možností politiky, pritom však vykonala aj vlastnú analýzu týchto informácií s ohľadom na najnovšie politické zmeny a dodatočné dôkazy, ktoré sa stali dostupnými po ukončení štúdie.
·Posúdenie vplyvu
Po identifikácií kandidátov na inštitucionalizované európske partnerstvá bol spustený postup posúdenia vplyvu s cieľom určiť najvhodnejší druh dohody o vykonávaní pre každú iniciatívu z týchto možností politiky:
Možnosť 0 – Základný scenár – Tradičné výzvy na predkladanie návrhov podľa rámcového programu,
Možnosť 1 – Spoločne programované európske partnerstvo,
Možnosť 2 – Spolufinancované európske partnerstvo,
Možnosť 3 – Inštitucionalizované partnerstvo.
·Čiastková možnosť 3a inštitucionalizované partnerstvá podľa čl. 185 ZFEÚ,
·Čiastková možnosť 3b inštitucionalizované partnerstvá podľa čl. 187 ZFEÚ.
V porovnávacom posúdení výhod každej z možností bola zahrnutá analýza opodstatnenosti intervencie, jej proporcionality a účinnosti pri dosahovaní stanovených cieľov. Výsledkom bol prispôsobený prístup navrhnutý pre každého z kandidátov, od administratívne menej náročných foriem spolupráce až po inštitucionalizované formy, a to v závislosti od stanovených cieľov politiky, konkrétnych výziev a požadovaných výsledkov určených pre jednotlivých kandidátov.
Jednotlivé posúdenia vplyvu boli predložené výboru pre kontrolu regulácie počas troch samostatných pojednávaní od marca do júna 2020. Dve posúdenia vplyvu získali počas prvého čítania kladné stanovisko, šesť získalo kladné stanovisko s výhradami a štyri posúdenia získali záporné stanovisko a museli sa opätovne predložiť výboru. Medzi hlavné body kritiky v prípade záporného stanoviska patria: rozsah navrhovanej iniciatívy, potreba objasniť problémy a ciele, ktoré by navrhovaná iniciatíva mohla účinne riešiť v nasledujúcom rámcovom programe, vplyv zrušenia existujúcej iniciatívy (tam, kde je to vhodné) a v niektorých prípadoch rozdiel medzi uprednostňovanou možnosťou a ďalšími možnosťami.
Štyri posúdenia vplyvu so záporným stanoviskom počas prvého čítania boli opätovne predložené. Tri z nich získali kladné stanovisko s výhradami a štvrté získalo kladné stanovisko.
·Regulačná vhodnosť a zjednodušenie
Navrhované iniciatívy reagujú na potrebu zjednodušiť prístup k partnerstvám, ako vyplynula z návrhu programu Horizont Európa. Túto potrebu schválili Parlament a Rada. Na základe toho bolo schválené, že program Horizont Európa bude podporovať tri druhy partnerstiev: spolufinancované, spoločne programované a inštitucionalizované (podľa článku 187 alebo 185 ZFEÚ a ZIS EIT). Toto je v súlade s duchom Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT).
V posúdení vplyvu priloženom k tomuto návrhu sa všetky iniciatívy rozoberajú samostatne, ale zároveň sa v ňom rieši prierezový prístup a určujú sa spôsoby zvýšenia efektívnosti a koherentnosti, a tým sa aj maximalizuje vplyv partnerstva. Určujú sa v ňom spoločné prvky, ktoré pomôžu všetkým iniciatívam dosiahnuť svoje ciele pri znížení nákladov, napríklad prostredníctvom prispôsobovania mechanizmov správy a riadenia, aby sa zabezpečila koherentnosť s ďalšími iniciatívami. Takýto prístup je v plnom súlade s rámcom lepšej právnej regulácie a úsilím o zjednodušenie.
Jednotný základný akt prispieva k cieľu racionalizovať oblasť financovania výskumu a inovácií v EÚ, ako aj k strategickému a na výsledkoch založenému prístupu k európskym partnerstvám. Nariadenie o programe Horizont Európa obsahuje niekoľko spoločných požiadaviek týkajúcich sa vytvárania a vykonávania európskych partnerstiev. Prijatím modulárneho prístupu sa umožní, aby jednotný základný akt koherentne premietol spoločné ustanovenia pre všetky spoločné podniky (v prvej časti), čo umožňuje dostatočnú pružnosť na plnenie konkrétnych potrieb každého zo spoločných podnikov (v druhej časti).
·Základné práva
Toto nariadenie rešpektuje základné ľudské práva, ako sa uvádzajú v Charte základných práv Európskej únie.
Väčšina navrhovaných iniciatív nemá priamy vplyv na základné práva. V opačnom prípade sa v oddiele 6 každého posúdenia vplyvu nachádza ich konkrétne posúdenie.
4.VPLYV NA ROZPOČET
Maximálny finančný príspevok Únie na spoločné podniky je 9 600 miliónov EUR 7 vrátane príspevkov Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) vyplácaných z rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Únie vyčlenených pre osobitný program Horizont Európa, ktorým sa vykonáva rámcový program Horizont Európa. Tento príspevok sa poskytuje z Piliera II „Globálne výzvy a európska priemyselná konkurencieschopnosť“. Finančné prostriedky poskytnuté Úniou na pokrytie prevádzkových nákladov budú minimálne rovnako vysoké ako príspevky členov iných ako Únia.
Administratívne náklady spoločných podnikov nesmú počas ich existencie prekročiť 501,174 milióna EUR. Tieto náklady budú pokryté z finančných príspevkov Únie a členov iných ako Únia.
5.ĎALŠIE PRVKY
·Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ
Partnerstvá budú monitorované a hodnotené v súlade s článkami 45 a 47 nariadenia o programe Horizont Európa a prílohou III k tomuto nariadeniu. Priebežné hodnotenia a hodnotenia ex post budú podporované externými dodávateľmi a budú vstupovať do celkových hodnotení programu Horizont Európa. V súlade s kritériami stanovenými pre európske partnerstvá budú hodnotenia posudzovať najúčinnejší spôsob politickej intervencie v súvislosti so všetkými budúcimi činnosťami, ako aj prípadné obnovenie partnerstva v celkovom prostredí európskych partnerstiev. V prípade neobnovenia sa vypracujú primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť rušenie financovania rámcového programu v súlade s podmienkami a harmonogramom dohodnutými s partnermi v rámci partnerstva.
·Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu
Inštitucionalizované európske partnerstvá sú navrhnuté na zvýšenie koherentnosti a maximalizáciu vplyvu vo vyvíjajúcom sa prostredí výskumu a inovácií. Navrhované nariadenie Rady pozostáva z troch častí:
·Prvá časť obsahuje ustanovenia spoločné pre všetky spoločné podniky s cieľom zefektívniť a zharmonizovať právne hraničné podmienky a poskytnúť modulárny prístup, na ktorom môžu jednotlivé spoločné podniky zakladať svoju prevádzkovú architektúru.
·Druhá časť pozostáva z ustanovení, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé spoločné podniky a umožňujú flexibilitu potrebnú na zohľadnenie prevádzkových potrieb a potrieb politiky.
·Tretia časť obsahuje záverečné ustanovenia uplatniteľné pre všetky spoločné podniky.
·Článok 4: ciele a zásady spoločných podnikov sú pevne stanovené v cieľoch a štruktúre programu Horizont Európa, a sú úzko prepojené s dosahovaním politických cieľov EÚ. Súbor spoločných cieľov bol určený na základe koordinovaného posúdenia vplyvu.
·Článok 5: prevádzkové ciele a úlohy – v týchto ustanoveniach sa odrážajú požiadavky a vykonávacie kritériá európskych partnerstiev vrátane potreby zabezpečiť systémový prístup pri dosahovaní cieľov, prístup k výsledkom, monitorovanie na sledovanie pokroku v oblasti dosahovania politických cieľov, podpora inkluzívnosti voči zainteresovaným stranám a zapojenie malých a stredných podnikov.
·Článok 7: stanovuje sa v ňom spoločný postup výberu nových členov, čím sa zabezpečí transparentnosť a otvorenosť celej iniciatívy v súlade s nariadením o programe Horizont Európa.
·Článok 11: poskytuje sa v ňom rámec s cieľom zabezpečiť príspevky partnerov počas celého životného cyklu iniciatívy, ako aj rozdelenie nákladov medzi EÚ a partnerov iných ako Únia, čo predstavuje základnú podmienku partnerského prístupu. V tomto článku sa stanovuje, že sa príspevky a záväzky musia z kvalitatívneho aj kvantitatívneho hľadiska zvýšiť v súlade nariadením o programe Horizont Európa. Vytvára sa v ňom systémový prístup k príspevkom priemyselných partnerov v rámci všetkých iniciatív na základe článku 187 ZFEÚ, ktorý je zodpovedný, podporuje otvorenosť iniciatív a je koherentný, transparentný a spravodlivý, a zároveň zabezpečuje atraktivitu iniciatívy pre nových členov.
·Postupné ukončovanie: ustanovenia sú úzko prepojené s dosahovaním špecifických cieľov. V článku 16 ods. 2 písm. y) sa uvádza, že správna rada musí stanoviť uskutočniteľný plán na pokračovanie iniciatívy mimo rozsahu inštitucionalizovaného partnerstva do roku 2022 tak, aby mohla včas prispieť do priebežného hodnotenia programu Horizont Európa. Tým by sa malo zaručiť pokračovanie činností šírenia informácií po skončení účasti Únie, ako aj to, aby sa vytvorili prepojenia s priemyselnými a ďalšími politikami s cieľom zabezpečiť prechod iniciatívy z fázy výskumu a inovácií do fázy zavádzania.
·Ustanovenia o riadení: harmonizuje sa nimi fungovanie rôznych orgánov všetkých spoločných podnikov. Každý spoločný podnik podporujú poradné skupiny s cieľom získať vedecké a odborné poradenstvo, vykonávať konzultácie so zainteresovanými stranami a zapájať členské štáty (ak nie sú partnermi). Spoločné podniky však disponujú flexibilitou v súvislosti s využívaním existujúcich zložení na poradné funkcie alebo zriadením jedného zloženia, ktoré slúži viacerým z nich.
·Koherentnosť a synergie (články 5, 16, 18, 24): V nariadení o programe Horizont Európa sa stanovuje „koordinácia a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými výskumnými a inovačnými iniciatívami na zaistenie optimálnej úrovne prepojení a zabezpečenie účinných synergií.“ V súlade s tým sa v prvej časti stanovuje spôsob, akým majú spoločné podniky spolupracovať s ďalšími partnerstvami a spolupôsobiť v širšom ekosystéme, najmä v súvislosti s ich úlohami a úlohami ich správnej rady, úlohou skupiny predstaviteľov štátov a podávaním správ prostredníctvom výročnej správy o činnosti. V druhej časti sú uvedené niektoré prioritné európske partnerstvá, s ktorými majú spoločné podniky vytvárať formálnu a pravidelnú spoluprácu.
2021/0048 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY,
ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 187 a prvý pododsek článku 188,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu 8 ,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru 9 ,
keďže:
(1)S cieľom dosiahnuť najväčší možný vplyv financovania Únie a najúčinnejší príspevok k politickým cieľom Únie, sa nariadením [XXXX] Európskeho parlamentu a Rady 10 (ďalej len „nariadenie o programe Horizont Európa“) zriadil politický a právny rámec pre európske partnerstvá s partnermi zo súkromného a/alebo verejného sektora. Európske partnerstvá sú kľúčovým prvkom politického prístupu programu Horizont Európa. Vytvárajú sa s cieľom dosiahnuť priority Únie, na ktoré sa zameriava program Horizont Európa, a zabezpečiť zreteľný vplyv na EÚ a jej občanov, ktorý môže Únia účinnejšie dosiahnuť v partnerstve prostredníctvom spoločnej strategickej vízie, ku ktorej sa zaviazali partneri, než sama.
(2)Najmä európske partnerstvá v rámci piliera „Globálne výzvy a európska priemyselná konkurencieschopnosť“ programu Horizont Európa zohrávajú dôležitú úlohu pri dosahovaní strategických cieľov, akými je urýchlenie transformácie smerom k plneniu cieľov udržateľného rozvoja a k ekologickej a digitálnej Európe, a mali by prispievať k obnove po bezprecedentnej kríze súvisiacej s ochorením COVID-19. Európske partnerstvá riešia komplexné cezhraničné výzvy, ktoré si vyžadujú integrovaný prístup. Partnerstvá umožňujú riešiť transformačné, systémové a trhové zlyhania opísané v posúdeniach vplyvu priložených k tomuto nariadeniu, a to zoskupovaním širokej škály aktérov vo všetkých hodnotových reťazcoch a ekosystémoch v rámci spolupráce na spoločnej vízii a jej premeny na konkrétne plány a koordinované vykonávanie činností. Okrem toho umožňujú sústredenie úsilia a zdrojov na spoločné priority s cieľom riešiť komplexné výzvy.
(3)S cieľom dosiahnuť priority a vplyv by sa mali európske partnerstvá vytvárať prostredníctvom širokého zapojenia relevantných zainteresovaných strán v celej Európe vrátane priemyslu, výskumných organizácií, orgánov poverených vykonávaním verejnej služby na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni, a organizácií občianskej spoločnosti, ako sú nadácie, ktoré podporujú a/alebo vykonávajú výskum a inovácie. Zároveň by mali predstavovať jedno z opatrení na posilnenie spolupráce medzi partnermi súkromného a/alebo verejného sektora na medzinárodnej úrovni, a to aj spájaním programov pre výskum a inováciu s cezhraničnými investíciami do výskumu a inovácií, čím ľudia a podniky získajú vzájomné výhody a zároveň sa zabezpečí zachovanie záujmov Únie v strategických oblastiach.
(4)V priebežnom hodnotení programu Horizont 2020 sa odhalilo, že sa postupne zaviedol značný súbor partnerských nástrojov a iniciatív, a to v siedmich formách vykonávania a v rámci takmer 120 partnerských iniciatív programu Horizont 2020. Okrem prehlbujúcej sa komplexnosti v dôsledku rastúceho počtu nástrojov a iniciatív sa v rámci posúdenia dospelo k záveru, že ich schopnosť prispievať k súvisiacim politikám na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni ako celku nie je dostatočná, a to napriek skutočnosti, že prinášajú niekoľko pozitívnych výsledkov, pokiaľ ide o pokrok v dosahovaní svojich cieľov, napríklad stanovovaním dlhodobých programov, štruktúrovaním spolupráce v oblasti výskumu a inovácií medzi inak nejednotnými subjektmi a vytváraním dodatočných investícií. V posúdení vplyvu programu Horizont Európa sa preto identifikuje potreba riešiť a racionalizovať priestor financovania výskumu a inovácií v EÚ, najmä v súvislosti s partnerstvami, ako aj potreba preorientovať partnerstvá, aby prinášali lepšie výsledky a plnili priority Únie.
(5)V snahe reagovať na takéto obavy a zvýšiť ambície, pokiaľ ide o európske investície, by sa malo v programe Horizont Európa predložiť zásadné zjednodušenie a reforma politiky Komisie v oblasti partnerstiev pre výskum a inovácie. Aby program Horizont Európa odrážal svoju systémovú povahu zameranú na prispievanie k „transformáciám“ smerom k udržateľným cieľom v celej Únii, mal by účinnejšie využívať tieto partnerstvá s využitím strategickejšieho, koherentnejšieho a na výsledky zameraného prístupu.
(6)V nariadení (EÚ) 2020/852 11 sa stanovuje všeobecný rámec na stanovenie, či sa hospodárska činnosť označuje za environmentálne udržateľnú na účely vymedzenia udržateľných investícií. Vytvára sa ním spoločný štandard, ktorý môžu investori, banky, priemysel a výskumní pracovníci použiť pri investovaní do projektov a hospodárskych činností, ktoré majú zásadný pozitívny vplyv na klímu a životné prostredie a výrazne ich nenarušujú. Ide o štandard pre zelené investície v Únii.
(7)Partnerstvá by mali podľa potreby zohľadňovať technické kritériá preskúmania podľa článku 3 a zásadu „výrazne nenarušiť“ podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852 ako nástroja na zlepšenie pripravenosti a prístupu svojich projektov k zelenému financovaniu, ktoré bude kľúčové pre širšie zavádzanie a prienik dosiahnutých inovačných technológií a riešení na trh. V centre technických kritérií preskúmania stoja vedecké dôkazy. Výskum a inovácie vykonávané v rámci partnerstiev by mali zohrávať dôležitú úlohu pri podpore hospodárskych subjektov dosahovať alebo prekračovať rámec noriem a hraníc stanovených v nariadení, ako aj udržiavať aktuálnosť technických kritérií preskúmania a ich súlad s cieľmi Európskej zelenej dohody.
(8)Na základe nariadenia o programe Horizont Európa by sa malo umožniť zakladať európske partnerstvá v troch rôznych formách, a to „spolufinancované“, „spoločne programované“ a „inštitucionalizované“. Vytvorenie inštitucionalizovaných partnerstiev by malo obsahovať nové právne predpisy Únie a vytvorenie špecializovaných vykonávacích štruktúr podľa článku 185 alebo článku 187 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).
(9)V nariadení o programe Horizont Európa sa vymedzuje osem prioritných oblastí, v ktorých by sa mohli inštitucionalizované partnerstvá navrhovať. V rámci týchto prioritných oblastí boli predložené viaceré iniciatívy na inštitucionalizované partnerstvá a toto nariadenie sa vzťahuje na deväť z nich.
(10)Činnosti v oblasti výskumu a inovácií vykonávané spoločnými podnikmi by sa mali financovať z programu Horizont Európa. Na dosiahnutie maximálneho vplyvu by mali spoločné podniky rozvíjať úzke synergie s ďalšími programami a nástrojmi financovania Únie, najmä s tými, ktoré podporujú zavádzanie inovačných riešení, vzdelávanie a regionálny rozvoj s cieľom zvýšiť hospodársku a sociálnu súdržnosť a zmenšiť nerovnováhu.
(11)Nový politický prístup k európskym partnerstvám, a predovšetkým inštitucionalizovaným európskym partnerstvám, si vyžaduje nový spôsob vytvárania právneho rámca, na základe ktorého by fungovali. Hoci sa vytváranie spoločných podnikov podľa článku 187 ZFEÚ na účely programu Horizont 2020 preukázalo ako účinné, pokiaľ ide o vykonávanie, je potrebné zvýšiť v tejto oblasti úsilie. Cieľom nariadenia je preto posilniť koherentnosť, účinnosť, efektívnosť a zameranie na výsledky v rámci vykonávania, a to prostredníctvom premietnutia ustanovení programu Horizont Európa, ako aj skúseností získaných pri vykonávaní programu Horizont 2020, do spoločných ustanovení pre všetky spoločné podniky harmonizovaným spôsobom. Cieľom je uľahčiť vytváranie spolupráce a synergií medzi európskymi partnerstvami, a v plnej miere tak využívať ich prepojenie na organizačnej úrovni. Spoločné podniky by mali hľadať príležitosti na zapojenie zástupcov ďalších európskych partnerstiev do diskusií počas príprav návrhov svojich programov, identifikovať oblasti, v ktorých by komplementárne alebo spoločné činnosti účinnejšie a efektívnejšie riešili výzvy, vyhýbať sa prekrývaniu, zosúladiť načasovanie svojich činností a zabezpečiť prístup k výsledkom a ďalším relevantným prostriedkom výmeny vedomostí.
(12)Cieľom spoločných podnikov by po stanovení vzájomných synergií malo byť určenie podielov na rozpočte, ktoré by sa mali použiť na komplementárne alebo spoločné činnosti medzi spoločnými podnikmi. Okrem toho je cieľom tohto nariadenia dosiahnuť zvýšenú mieru účinnosti a harmonizácie pravidiel zintenzívnením prevádzkovej spolupráce, ako aj preskúmaním úspor z rozsahu vrátane zriadenia spoločného administratívneho oddelenia, ktoré by malo poskytovať horizontálne podporné funkcie pre spoločné podniky. Spoločné administratívne oddelenie by malo uľahčiť dosahovanie väčšieho vplyvu a harmonizácie v spoločných bodoch, pričom zachová určitú mieru flexibility na uspokojenie konkrétnych potrieb každého spoločného podniku. Táto štruktúra by sa mala zriadiť prostredníctvom dohôd o úrovni poskytovaných služieb, ktoré sa uzatvoria so spoločnými podnikmi. Funkcie spoločného administratívneho oddelenia by sa mali vzťahovať na podporu koordinácie a administratívnych funkcií v oblastiach, v ktorých sa ich preskúmanie preukázalo ako účinné a nákladovo efektívne, a mali by zohľadniť súlad s požiadavkou zodpovednosti každého jednotlivého povoľujúceho úradníka. Právne usporiadanie by malo byť navrhnuté s cieľom čo najlepšie slúžiť spoločným potrebám spoločných podnikov s cieľom zabezpečiť ich úzku spoluprácu a preskúmať všetky dostupné synergie medzi európskymi partnerstvami a následne medzi rôznymi súčasťami programu Horizont Európa, ako aj medzi ďalšími programami riadenými spoločnými podnikmi.
(13)Posúdenia vplyvu týkajúce sa každého spoločného podniku zriadeného na základe tohto nariadenia poskytli dôkazy, ktoré odôvodňujú vykonávanie partnerstiev v súlade s nariadením o programe Horizont Európa len v prípade, ak by ostatné časti programu Horizont Európa vrátane ďalších foriem európskych partnerstiev nedosiahli ciele alebo ak by nevytvorili potrebné očakávané výsledky, pričom je toto vykonávanie odôvodnené dlhodobou perspektívou a vysokou mierou integrácie.
(14)V rámci programu Horizont Európa sa zavádza strategickejší, koherentnejší a na výsledky zameraný prístup k európskym partnerstvám, ktorý stavia na poznatkoch získaných z priebežného hodnotenia iniciatívy Horizont 2020. Cieľom tohto nariadenia je v súlade s novou ambíciou účinnejšie využívanie inštitucionalizovaných európskych partnerstiev, a to najmä zameraním sa na jasné ciele, výsledky a vplyv, ktoré možno dosiahnuť do roku 2030, a zabezpečením jasného príspevku k súvisiacim politickým prioritám a politikám Únie. Úzka spolupráca a synergie s ďalšími relevantnými iniciatívami na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä s inými európskymi partnerstvami, sú kľúčom na dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Pri posudzovaní celkového vplyvu by sa mali zohľadniť širšie investície nad rámce príspevkov partnerov vyvolané spoločnými podnikmi, ktoré prispievajú k dosahovaniu ich cieľov.
(15)Toto nariadenie vychádza zo zásad a kritérií stanovených v nariadení o programe Horizont Európa a takisto zásad otvorenosti a transparentnosti, silného pákového efektu a dlhodobých záväzkov všetkých zúčastnených strán. Jedným z cieľov tohto nariadenia je zabezpečiť otvorenosť iniciatív pre širokú škálu subjektov, vrátane nových účastníkov. Partnerstvá by mali byť otvorené pre akýkoľvek subjekt, ktorý je ochotný a schopný pracovať na spoločnom cieli a mali by podporovať širokú a aktívnu účasť zúčastnených strán na svojich činnostiach, v rámci členstva a správy, ako aj zabezpečiť prospech z výsledkov pre všetkých Európanov, najmä prostredníctvom rozsiahleho šírenia výsledkov a činností uskutočňovaných pred zavedením v celej Únii.
(16)Pokiaľ ide o činnosti týkajúce sa strategických aktív, záujmov, autonómie alebo bezpečnosti Únie, opatrenia stanovené v [článku 16] nariadenia o programe Horizont Európa by mali byť uplatniteľné na pracovné programy spoločných podnikov.
(17)V [prílohe III] k nariadeniu o programe Horizont Európa sa vyžaduje, aby finančné a/alebo vecné príspevky od partnerov iných ako Únia dosahovali aspoň 50 % a mohli dosiahnuť až 75 % celkových rozpočtových záväzkov európskeho partnerstva. V tejto súvislosti sa týmto nariadením stanovuje požadovaný príspevok členov spoločných podnikov na rovnakej alebo vyššej úrovni v porovnaní s príspevkom Únie. Únia by mala mať možnosť znížiť svoj príspevok, ak členovia iní ako Únia neplnia svoje záväzky.
(18)V súlade s ambíciami stanovenými v nariadení o programe Horizont Európa predstavuje zabezpečenie partnerských príspevkov počas celého životného cyklu iniciatív jeden z predpokladov zriadenia inštitucionalizovaných partnerstiev. V tejto súvislosti by mali súkromní partneri podstatnú časť svojich príspevkov poskytovať vo forme vecných príspevkov na prevádzkové náklady spoločného podniku. Spoločné podniky by mali byť schopné usilovať sa o opatrenia na uľahčenie poskytovania týchto príspevkov prostredníctvom pracovných programov, najmä znižovaním miery financovania. Tieto opatrenia by mali byť založené na špecifických potrebách spoločného podniku a podkladových činnostiach. V odôvodnených prípadoch by malo byť možné zaviesť dodatočné podmienky, ktoré si budú vyžadovať účasť člena spoločného podniku alebo ich konštituentov alebo prepojených subjektov, zameriavajúce sa na činnosti, v ktorých priemyselní partneri spoločného podniku môžu zohrávať kľúčovú úlohu, ako sú rozsiahle demonštračné a hlavné projekty, a prispievať viac prostredníctvom zníženej miery financovania. Mieru účasti členov by mal monitorovať výkonný riaditeľ s cieľom posilňovať postavenie správnej rady pri vykonávaní primeraných činností, čím sa zabezpečí vyváženosť medzi záväzkami partnerov a otvorenosťou. V riadne odôvodnených prípadoch sa môžu kapitálové výdavky, napríklad na rozsiahle demonštračné projekty alebo hlavné projekty, považovať za oprávnené náklady v súlade s platným právnym rámcom.
(19)V súlade so zásadou spravodlivého rozdelenia príspevkov medzi členov spoločného podniku by sa mali finančné príspevky na administratívne náklady spoločných podnikov rozdeliť rovnakým dielom medzi Úniu a členov iných ako Únia. Odchýlky od tejto zásady by sa mali zvážiť len vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch, napríklad ak by veľkosť alebo štruktúra členstva člena spoločného podniku iného ako Únia viedla k príspevku na konštituenta alebo prepojený subjekt, najmä malých a stredných podnikov (MSP), v takej výške, ktorá by závažne ohrozila motiváciu stať sa konštituentom alebo pridruženým subjektom člena spoločného podniku alebo ním ostať. V takých prípadoch by minimálny percentuálny podiel ročného finančného príspevku na administratívne náklady spoločného podniku od členov iných ako Únia mal dosahovať 20 % celkových ročných administratívnych nákladov a príspevky MSP by mali byť výrazne nižšie v porovnaní s väčšími konštituentmi alebo prepojenými subjektmi. Keď sa dosiahne kritická úroveň členstva, ktorá umožní príspevky vyššie ako 20 % celkových ročných administratívnych nákladov, ročné príspevky na konštituenta alebo prepojený subjekt by sa mali zachovať alebo zvýšiť s cieľom postupne zvyšovať podiel ďalších členov iných ako Únia na celkovom príspevku na administratívne náklady spoločného podniku. Členovia spoločného podniku iní ako Únia by sa počas celého životného cyklu spoločného podniku mali usilovať o zvýšenie počtu konštituentov alebo prepojených subjektov s cieľom maximalizovať príspevok na 50 % administratívnych nákladov.
(20)Nariadením o programe Horizont Európa sa vyžaduje od partnerov dlhodobý záväzok vrátane minimálneho podielu verejných a/alebo súkromných investícií. Následne je potrebné, aby Únia v tomto nariadení stanovila zakladajúcich členov so sídlom v členských štátoch, krajinách pridružených v rámci programu Horizont Európa alebo v medzinárodných organizáciách. Avšak tam, kde je to potrebné, by malo byť možné rozšíriť členskú základňu spoločných podnikov po ich zriadení o pridružených členov na základe otvorených a transparentných postupov, najmä so zreteľom na nový technologický vývoj alebo pridruženie ďalších krajín v rámci programu Horizont Európa. Právnické subjekty, ktoré majú záujem podporovať ciele spoločných podnikov v ich konkrétnych oblastiach výskumu bez toho, aby sa stali členmi, by mali mať možnosť stať sa prispievajúcimi partnermi týchto spoločných podnikov.
(21)Založením spoločného podniku sa zabezpečuje vzájomne výhodné verejno-súkromné partnerstvo pre zapojených členov, a to aj podporovaním istoty, pokiaľ ide o veľké rozpočtové prostriedky na príslušné obchodné odvetvia na obdobie siedmich rokov. Získaním štatútu zakladajúceho alebo pridruženého člena, alebo jedného z ich konštituentov alebo prepojených subjektov, možno nadobudnúť vplyv v správnej rade spoločného podniku, či už priamo alebo prostredníctvom zástupcov priemyslu. Správna rada je rozhodovací orgán spoločného podniku, ktorý prijíma rozhodnutia týkajúce sa dlhodobého strategického smerovania partnerstva, ako aj jeho každoročných priorít. Zakladajúci členovia a pridružení členovia, a v prípade potreby členovia zastupujúci ich konštituentov, by preto mali mať možnosť prispievať k programu a stanovovaniu priorít spoločného podniku prijatím a možnou zmenou Strategického výskumného a inovačného programu, ako aj prijatím ročného pracovného programu vrátane obsahu výziev na predkladanie návrhov, príslušného financovania témy výzvy a súvisiacich pravidiel pre postupy predkladania, hodnotenia, výberu, udeľovania a preskúmania.
(22)Je vhodné, aby sa členovia iní ako Únia zaviazali vykonávať toto nariadenie prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok. Tieto listy obsahujúce záväzok by mali byť právne platné počas celého životného cyklu iniciatívy a mali by ich dôkladne monitorovať spoločný podnik a Komisia. Spoločné podniky by mali vytvoriť právne a organizačné prostredie, ktoré umožňuje členom plniť svoje záväzky, pričom sa zabezpečí neustála otvorenosť iniciatívy a transparentnosť počas jej vykonávania, najmä v oblasti stanovovania priorít a účasti na výzvach na predkladanie návrhov.
(23)Ďalšie zjednodušenie je základným kameňom rámcového programu Horizont Európa. V tejto súvislosti by mal existovať zjednodušený mechanizmus vykazovania pre partnerov, ktorí už nie sú povinní podávať správy o neoprávnených nákladoch. Vecné príspevky na prevádzkové činnosti by sa mali účtovať výlučne na báze oprávnených nákladov. Umožní sa tým automatizácia výpočtu vecných príspevkov na prevádzkové činnosti prostredníctvom IT nástrojov programu Horizont Európa, zníži sa administratívne zaťaženie partnerov a zvýši sa účinnosť mechanizmu vykazovania príspevkov. Spoločné podniky by mali dôkladne monitorovať vecné príspevky na prevádzkové činnosti a výkonný riaditeľ správnej rady by mal pravidelne podávať správy s cieľom určiť, či je pokrok pri dosahovaní cieľových vecných príspevkov dostatočný. Správna rada by mala posúdiť vynaložené úsilie aj dosiahnuté výsledky členov prispievajúcich na prevádzkové činnosti, ako aj ďalšie faktory, napríklad mieru účasti MSP a atraktivitu iniciatívy pre nových členov. V prípade potreby by sa mali prijať nápravné a opravné opatrenia so zreteľom na zásady otvorenosti a transparentnosti.
(24)Spoločné podniky by mali systematicky poskytovať príležitosť a stimuly pre členov iných ako Únia na spájanie ich činností v oblasti výskumu a inovácií s činnosťami spoločného podniku. Dodatočné činnosti by nemali dostávať finančnú podporu od spoločného podniku. Môžu sa však započítať ako vecné príspevky členov v prípade, že prispievajú k dosahovaniu cieľov spoločného podniku a priamo sa týkajú jeho činností. Takého spojenie sa môže vytvoriť využívaním výsledkov nepriamych akcií financovaných spoločným podnikom alebo jeho predchádzajúcich iniciatív, alebo preukázaním významnej pridanej hodnoty Únie. Týmto nariadením by sa mali stanoviť špecifickejšie ustanovenia týkajúce sa rozsahu dodatočných činností každého spoločného podniku, pokiaľ je potrebný na dosiahnutie požadovaných cieľov a vplyvu. Správne rady spoločných podnikov by mali rozhodnúť, či je potrebné v rámci ohodnotenia príspevkov využitie metód zjednodušenia, ako sú jednorazové platby alebo jednotkové náklady, na dosiahnutie zjednodušenia, nákladovej efektívnosti a primeranej úrovne ochrany dôverných obchodných údajov.
(25)Správa spoločných podnikov by mala zabezpečiť, že jej rozhodovacie procesy sú schopné držať krok s rýchlo sa vyvíjajúcimi sociálno-ekonomickým a technologickým prostredím a globálnymi výzvami. Spoločné podniky by mali využívať odborné znalosti, poradenstvo a podporu všetkých relevantných zainteresovaných strán s cieľom vykonávať svoje úlohy a zabezpečiť synergie na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. Spoločné podniky by preto mali byť oprávnené zakladať poradné orgány s cieľom získavať odborné poradenstvo a vykonávať akékoľvek iné poradenské úlohy, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov spoločných podnikov. Spoločné podniky by pri zakladaní poradných orgánov mali zabezpečiť vyvážené zastúpenie odborníkov v rozsahu činností spoločného podniku, a to aj so zreteľom na rodovú rovnováhu. Poradenstvo poskytované týmito orgánmi by sa malo zameriavať na vedecké hľadiská aj na perspektívy vnútroštátnych a regionálnych orgánov a ďalších zainteresovaných strán v rámci spoločného podniku.
(26)Spoločné podniky by mali byť schopné zakladať poradné orgány s vedeckou poradnou funkciou. Také orgány alebo ich členovia by mali byť schopné poskytovať nezávislé vedecké poradenstvo a podporu príslušnému spoločnému podniku. Vedecké poradenstvo by sa malo týkať najmä ročných pracovných plánov, dodatočných činností, a prípadne aj akéhokoľvek ďalšieho aspektu úloh spoločných podnikov.
(27)Spoločné podniky by mali zabezpečiť dostatočnú informovanosť členských štátov o činnostiach spoločných podnikov, ako aj to, aby členské štáty mohli poskytnúť včasné informácie týkajúce sa činností vykonávaných na svojom území, a aby mali príležitosť prispievať k prípravným a rozhodovacím procesom. Taký dialóg s členskými štátmi je mimoriadne dôležitý v súvislosti so synergiami a potrebou zabezpečiť zosúladenie úsilia a činností na vnútroštátnej, regionálnej, európskej úrovni, ako aj na úrovni Únie. Spoločné podniky bez priamej alebo nepriamej účasti členských štátov ako partnerov by mali vytvoriť skupinu zástupcov štátu s cieľom zosúlaďovať činnosti spoločných podnikov s politikami a opatreniami prijímanými na vnútroštátnej a regionálnej úrovni.
(28)S cieľom zabezpečiť informovanosť o stanoviskách a názoroch zainteresovaných strán z celého hodnotového reťazca svojich príslušných oblastí by mali spoločné podniky byť schopné vytvárať poradné skupiny zainteresovaných strán, s ktorými budú podľa potreby každého spoločného podniku vykonávať konzultácie o horizontálnych alebo konkrétnych otázkach. Tieto skupiny by mali byť otvorené všetkým zainteresovaným stranám z verejného i súkromného sektora, organizovaným záujmovým a medzinárodným záujmovým skupinám z členských štátov, pridružených krajín, ako aj z iných krajín, ktoré sú aktívne v oblasti činností spoločného podniku.
(29)Spoločné podniky by mali fungovať otvoreným a transparentným spôsobom, mali by svojim príslušným orgánom včas poskytovať všetky náležité informácie a mali by propagovať svoje činnosti, okrem iného prostredníctvom informačných aktivít a prostredníctvom šírenia informácií v radoch širokej verejnosti.
(30)Spoločné podniky ba sa mali vykonávať s použitím štruktúry a pravidiel, ktoré zvyšujú účinnosť a zabezpečujú zjednodušenie. Na tento účel by sa v rámci spoločných podnikov mali prijať rozpočtové pravidlá zodpovedajúce ich špecifickým potrebám, a to v súlade s článkom 71 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 2018/1046 12 .
(31)Vykonávanie spoločných podnikov by sa malo zakladať na kritériách stanovených pre inštitucionalizované partnerstvá v nariadení o programe Horizont Európa. Podporené by malo byť prostredníctvom elektronických prostriedkov spravovaných Komisiou. Informácie súvisiace s nepriamymi akciami financovanými spoločnými podnikmi vrátane ich výsledkov sú kľúčové na účely rozvoja, vykonávania, monitorovania a hodnotenia politík a programov Únie. Spoločné podniky by preto mali zabezpečiť prístup inštitúcií Únie a orgánov, úradov a agentúr Únie ku všetkým informáciám v súvislosti s nepriamymi akciami, ktoré financujú, vrátane výsledkov prijímateľov s účasťou na nepriamych akciách. Tieto prístupové práva by mali byť obmedzené na nekomerčné a nekonkurenčné využívanie a mali by byť v súlade s platnými pravidlami dôvernosti. Zamestnancom inštitúcií a orgánov, úradov alebo agentúr Únie by mal byť umožnený prístup k týmto informáciám, na ktoré sa vzťahujú primerané normy IT bezpečnosti a normy informačnej bezpečnosti, a to v súlade so zásadami nevyhnutnosti a proporcionality.
(32)Účasť na nepriamych akciách financovaných spoločnými podnikmi v rámci programu Horizont Európa by mala byť v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení o programe Horizont Európa. Spoločné podniky by mali zabezpečiť jednotné uplatňovanie týchto pravidiel na základe príslušných opatrení prijatých Komisiou. Spoločné podniky by mali využívať podnikový vzor dohody o grante, ktorý vypracovala Komisia. V súvislosti s obdobím na vyjadrenie námietok proti prevodom vlastníctva výsledkov, ako sa uvádza v [článku 36 ods. 4] nariadenia o programe Horizont Európa, by sa malo zohľadniť trvanie inovačných cyklov v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú príslušné spoločné podniky.
(33)Jedným z hlavných účelov spoločných podnikov je posilňovať hospodárske kapacity Únie a predovšetkým jej vedeckú a technologickú suverenitu. V súvislosti s obnovou po pandémii sa navyše zdôraznila potreba investícií do kľúčových technológií, ako sú siete 5G, umelá inteligencia, cloudové technológie, kybernetická bezpečnosť a zelené technológie, ako aj potreba zhodnocovania týchto technológií v Únii. Výsledky vytvárané všetkými účastníkmi budú v tejto súvislosti zohrávať dôležitú úlohu, pričom všetci účastníci budú využívať výhody financovania z prostriedkov Únie prostredníctvom výsledkov vytváraných v projekte a prístupu k nim, a to aj účastníci, ktorým neboli poskytnuté finančné prostriedky Únie. S cieľom chrániť záujmy Únie by sa právo spoločných podnikov namietať proti prevodom vlastníctva výsledkov alebo proti udeľovaniu výlučnej licencie týkajúcej sa výsledkov malo uplatňovať aj na účastníkov, ktorým neboli poskytnuté finančné prostriedky Únie. Pri uplatňovaní tohto práva namietať by spoločný podnik mal dosiahnuť spravodlivú rovnováhu medzi záujmami Únie a ochranou základných práv týkajúcich sa výsledkov účastníkov, ktorým nebolo poskytnuté financovanie, a to v súlade so zásadou proporcionality so zreteľom na to, že títo účastníci nezískali financovanie z Únie na akciu, ktorá priniesla výsledky.
(34)Finančný príspevok Únie by sa mal spravovať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia a s pravidlami nepriameho riadenia stanovenými v nariadení (EÚ, Euratom) č. 2018/1046.
(35)Na účely zjednodušenia by sa pre všetky zúčastnené strany malo znížiť administratívne zaťaženie. Nemalo by dochádzať k zdvojeným auditom, neprimerane rozsiahlej dokumentácii a neprimerane rozsiahlemu podávaniu správ. Audity prijímateľov finančných prostriedkov Únie podľa tohto nariadenia by sa mali uskutočňovať v súlade s nariadením o programe Horizont Európa a ďalšími relevantnými programami financovania z prostriedkov Únie.
(36)Finančné záujmy Únie a ostatných členov spoločných podnikov by mali byť chránené prostredníctvom primeraných opatrení v celom cykle výdavkov vrátane prevencie, odhaľovania a vyšetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a podľa potreby správnymi a finančnými pokutami v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 2018/1046. Vzhľadom na osobitnú povahu akcií vykonávaných niektorými zo spoločných podnikov, vyžadujúcich si postupné ukončenie počas niekoľkých rokov, by malo byť možné rozdeliť viacročné rozpočtové záväzky Komisie a príslušného spoločného podniku na ročné splátky. V tejto súvislosti môžu byť rozpočtové záväzky spoločných podnikov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b), d) a h) rozdelené na ročné splátky. Do 31. decembra 2024 súhrnná hodnota týchto rozpočtových záväzkov nesmie presiahnuť 50 percent maximálneho príspevku Únie, ktorý je stanovený v článku 10 a článku 145. Od 1. januára 2025 aspoň 20 percent súhrnného rozpočtu na ostávajúce roky nesmie byť krytých ročnými splátkami.
(37)Vzhľadom na osobitnú povahu a súčasné postavenie by sa spoločným podnikom malo naďalej udeľovať samostatné absolutórium. Audit účtov a zákonnosti a správnosti príslušných transakcií by mal vykonávať Dvor audítorov.
(38)V súlade s [článkom 8 ods. 2 písm. c)] nariadenia o programe Horizont Európa by mali spoločné podniky uplatňovať jasný prístup založený na životnom cykle. S cieľom primerane chrániť finančné záujmy Únie by sa mali spoločné podniky zakladať na obdobie do 31. decembra 2031, čím sa umožní výkon ich zodpovedností v súvislosti s realizáciou grantov dovtedy, kým nebudú dokončené posledné začaté nepriame akcie.
(39)V súvislosti s prioritou Európskej komisie v oblasti „Európskej zelenej dohody“ 13 , ktorú podporuje revidovaná stratégia pre biohospodárstvo Únie 14 , stratégia EÚ v oblasti biodiverzity 15 , oznámenie s názvom „Čistá planéta pre všetkých“ 16 , akčný plán pre obehové hospodárstvo 17 a nové oznámenie o stratégii „Z farmy na stôl“ 18 , by sa európske odvetvia využívajúce biologické materiály vrátane MSP, regiónov a primárnych výrobcov mali stať klimaticky neutrálne, udržateľnejšie a viac zamerané na obehové hospodárstvo pri zachovaní konkurencieschopnosti v celosvetovom rozsahu. Silný, konkurencieschopný inovačný ekosystém efektívne využívajúci zdroje a založený na využívaní biologických materiálov môže znížiť závislosť od neobnoviteľných fosílnych a nerastných surovín, ako aj urýchliť ich náhradu. Prostredníctvom udržateľnosti a inovácie zameranej na obehovosť môže tento ekosystém vyvíjať obnoviteľné výrobky z biologických materiálov, materiály, procesy a živiny z biomasy a odpadu. Tento ekosystém môže zároveň vytvárať hodnotu z miestnych surovín – vrátane z odpadových, zvyškových a vedľajších tokov – s cieľom vytvárať pracovné miesta, ekonomický rast a rozvoj v celej Únii, nielen v mestských, ale aj vo vidieckych a pobrežných oblastiach, v ktorých sa biomasa vyrába a ktoré sú často okrajovými regiónmi len zriedka využívajúcimi výhody priemyselného rozvoja.
(40)Spoločný podnik pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály založený v rámci iniciatívy Horizont 2020 sa zameriava na udržateľné využívanie zdrojov, najmä v sektoroch s intenzívnym využívaním zdrojov a s veľkým dosahom, ako je poľnohospodárstvo, výroba textílií a stavebníctvo, a takisto najmä na miestnych prevádzkovateľov, výrobcov, závody a továrne. V jeho priebežnom hodnotení zverejnenom v októbri 2017 bol zahrnutý silný súbor 34 odporúčaní, ktoré sa zohľadnili pri návrhu spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály stanovenom v tomto nariadení. Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály nie je priamym pokračovaním spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály, skôr ide o program, ktorý stavia na dosiahnutých výsledkoch predchodcov a rieši ich nedostatky. V súlade s odporúčaniami by mal spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály zapájať širšiu škálu zainteresovaných strán vrátane primárnych odvetví (poľnohospodárstvo, akvakultúra, rybárstvo a lesné hospodárstvo), ako aj poskytovateľov odpadových, zvyškových a vedľajších tokov, regionálnych orgánov a investorov s cieľom predchádzať zlyhaniam trhu a neudržateľným postupom využívajúcim biologické materiály. S cieľom dosiahnuť svoje ciele by mal financovať len projekty, ktoré dodržiavajú zásady obehovosti, udržateľnosti a planetárnych medzí.
(41)Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály by mal vytvoriť skupiny na zavádzanie, ktoré by mali slúžiť ako poradné orgány a aktívne sa zúčastňovať na strategických rokovaniach, na ktorých sa stanovujú programy partnerstva. Je kľúčové zapájať tieto poradné orgány do štruktúr riadenia s cieľom zabezpečiť širšiu účasť a vyššiu mieru súkromných investícií do odvetvia obehového hospodárstva využívajúceho biologické materiály. Skupiny na zavádzanie by mali poskytovať najmä podporu v rámci strategických zasadnutí správnej rady, na ktorých spoločne zasadajú poprední predstavitelia priemyslu, zástupcovia zainteresovaných strán a zástupcovia Komisie na vysokej úrovni so stálou správnou radou, aby rokovali a stanovovali strategické smerovanie partnerstva.
(42)Hlavným cieľom spoločného podniku pre čisté letectvo by malo byť prispievanie k zníženiu ekologickej stopy letectva, a to urýchlením vývoja klimaticky neutrálnych leteckých technológií, aby sa dali čo najskôr zaviesť, čo významne prispeje k ambicióznym cieľom Európskej zelenej dohody v oblasti zmierňovania vplyvu na životné prostredie, a teda k zníženiu emisií o 55 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990 a ku klimatickej neutralite do roku 2050. Tento cieľ možno dosiahnuť len prostredníctvom urýchlenia a optimalizácie postupov v oblasti výskumu a inovácií v aeronautike, ako aj zvyšovaním svetovej konkurencieschopnosti leteckého odvetvia Únie. Spoločný podnik pre čisté letectvo by mal zároveň zabezpečiť, že ekologickejšie letectvo ostane bezpečným, spoľahlivým a účinným spôsobom leteckej prepravy cestujúcich a tovaru.
(43)Spoločný podnik pre čisté letectvo stavia na skúsenostiach získaných zo spoločných podnikov Čisté nebo Čisté nebo 2. Nové partnerstvo by malo byť ambicióznejšie so zameraním na rozvoj prelomových demonštračných projektov. V súlade so závermi priebežného hodnotenia spoločného podniku Čisté nebo 2 by nová iniciatíva mala zaručiť, aby každý demonštračný projekt vychádzal zo „zdôvodnenia projektu“, aby vyvíjané technológie skutočne slúžili na dosiahnutie kľúčovej priority, ktorou je „čo najskoršie zavedenie“. Nová iniciatíva by sa teda mala zamerať na zviditeľňovanie svojich jednotlivých cieľov, ako aj posilňovanie kapacít spoločného podniku na monitorovanie, riadenie a podávanie správ s cieľom odrážať komplexnosť úsilia v oblasti výskumu a inovácií nevyhnutného na dosiahnutie cieľov partnerstva.
(44)Spoločný podnik pre čisté letectvo by mal stavať na rozmanitej členskej základni a spájať široké spektrum zainteresovaných strán a nápadov. S cieľom určiť najsľubnejšie prístupy a subjekty schopné ich plnenia spustila Komisia výzvu na predkladanie nápadov a možných členov 19 . Správna rada by mala mať možnosť vybrať pridružených členov na základe výsledkov tejto výzvy s cieľom zabezpečiť rýchle rozšírenie členskej základne.
(45)S cieľom urýchliť a maximalizovať vplyv výskumných a inovačných činností vykonávaných spoločnými podnikmi pre čisté letectvo a pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 v oblasti účinného znižovania emisií a digitalizácie odvetvia letectva, by sa mali spoločné podniky v rámci činností partnerstva usilovať o úzku spoluprácu s Agentúrou Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA), čím sa zabezpečí včasná výmena poznatkov o nových vyvíjaných technológiách. To bude kľúčové v rámci urýchlenia zavádzania výsledných výrobkov a služieb na trh prostredníctvom uľahčenia postupu certifikácie, ako sa to vyžaduje v nariadení (EÚ) 2018/1189 20 .
(46)S cieľom maximalizovať synergie medzi programami na úrovni Únie a na regionálnej a vnútroštátnej úrovni, by mali členovia skupiny zástupcov štátov spoločného podniku pre čisté letectvo preskúmať možnosti poskytovania finančnej podpory excelentným návrhom na vnútroštátnej úrovni, ktoré neboli vybrané na financovanie v rámci spoločného podniku pre čisté letectvo v dôsledku nadmerného počtu predložených návrhov.
(47)Európa čelí výzve, keďže musí zohrávať vedúcu úlohu pri internalizácii spoločenských nákladov emisií skleníkových plynov v rámci obchodného modelu leteckej dopravy, a zároveň naďalej zabezpečuje „rovnaké podmienky“ pre európske výrobky na svetovom trhu. Spoločný podnik pre čisté letectvo by preto mal podporovať európskych zástupcov v úsilí o medzinárodnú štandardizáciu a medzinárodné právo.
(48)Počas uplynulých piatich rokov sa dramaticky zvýšil záujem o vodík, pričom všetky členské štáty na konferencii zmluvných strán (COP21) prijali a ratifikovali Parížsku dohodu. Na konci roku 2019 Komisia predstavila Európsku zelenú dohodu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, v rámci ktorej budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule. Medzi prioritné oblasti patria čistý vodík, palivové články, iné alternatívne palivá a uskladňovanie energie. Vodík má popredné miesto v oznámení o vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu a oznámení o stratégii integrácie energetického systému EÚ z júla 2020, ako aj v rámci spustenia Európskej aliancie pre čistý vodík, ktorá združuje všetky zainteresované strany s cieľom určiť technologické potreby, investičné príležitosti a regulačné prekážky v oblasti budovania ekosystému čistého vodíka v Únii.
(49)Špecializované činnosti v oblasti výskumu a inovácií týkajúce sa využitia vodíka, ktoré sa vzťahujú na všetky fázy/oblasti hodnotového reťazca pre vodík, sa podporujú od roku 2008, najmä prostredníctvom spoločných podnikov pre palivové články a vodík (spoločný podnik pre palivové články a vodík a spoločný podnik pre palivové články a vodík 2) v rámci RP7 a programu Horizont 2020, ako aj prostredníctvom tradičných projektov spolupráce. Spoločný podnik pre čistý vodík by mal posilniť a integrovať vedecké kapacity Únie s cieľom urýchliť vývoj a zlepšenie pokročilých aplikácií čistého vodíka pripravených na zavedenie na trh, s konečným použitím v oblasti energeticky, dopravy, stavebníctva a priemyslu. Možné to bude dosiahnuť len pri súbežnom posilňovaní konkurencieschopnosti hodnotového reťazca čistého vodíka Únie, a najmä MSP.
(50)S cieľom dosiahnuť vedecké ciele spoločného podniku pre čistý vodík by sa mala všetkým sektorom vodíkového hospodárstva poskytnúť príležitosť zapojiť sa do prípravy a vykonávania strategického výskumného a inovačného programu podniku. Zapojiť by sa mal aj verejný sektor, najmä regionálne orgány, ako aj vnútroštátne orgány, ktoré sú zodpovedné za nastavenie politík v oblasti klímy a opatrení súvisiacich s trhovými mechanizmami, a to s cieľom preklenúť medzery medzi vývojom technológií pripravených na zavedenie na trh a ich rozsiahlym využívaním.
(51)Keďže sa vodík môže využiť ako palivo, energetický nosič a na uskladnenie energie, je nevyhnutné, aby partnerstvo pre čistý vodík vytváralo štruktúrovanú spoluprácu s mnohými inými partnerstvami v rámci programu Horizont Európa, najmä v oblasti jeho konečného použitia. Partnerstvo pre čistý vodík by malo pôsobiť najmä v súčinnosti s týmito partnerstvami: nulové emisie cestnej a vodnej dopravy, európske železnice, čisté letectvo, postupy pre planétu a čistá oceľ Na tento účel by sa mala zriadiť štruktúra, ktorá podlieha správnej rade s cieľom zabezpečiť spoluprácu a synergie medzi uvedenými partnerstvami v oblasti vodíka. Iniciatíva pre čistý vodík by bola jediným partnerstvom zameraným na riešenie technológií výroby vodíka. Spolupráca s partnerstvami v oblasti konečného použitia by sa mala zamerať predovšetkým na demonštráciu technológií a spoločné vymedzovanie špecifikácií.
(52)Železnice prispievajú k jednotnému európskemu dopravnému priestoru (SETA) a predstavujú základný prvok politiky Únie v oblasti dlhodobej stratégie udržateľného rozvoja. Pokiaľ ide o ekonomickú veľkosť, priama hrubá pridaná hodnota odvetvia európskych železníc dosahuje hodnotu 69 miliárd EUR a nepriama hodnota 80 miliárd EUR. V odvetví železničnej dopravy bolo priamo zamestnaných 1,3 milióna ľudí a nepriamo viac ako milión osôb 21 .
(53)Cieľom Európskej zelenej dohody je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Medzi prioritné oblasti patrí urýchlenie prechodu na udržateľnú a inteligentnú mobilitu.
(54)V oznámení Komisie o novej priemyselnej stratégii pre Európu 22 (marec 2020) sa zdôrazňuje, že odvetvia udržateľnej a inteligentnej mobility, ako je železničná doprava, majú zodpovednosť a potenciál byť hnacím motorom digitálnej a ekologickej transformácie, podporovať konkurencieschopnosť priemyslu v Európe a zlepšovať prepojenosť. Cestná, železničná, letecká a vodná doprava by preto mali spoločne prispieť k zníženiu emisií dopravy o 90 % do roku 2050. Prioritou by mal byť presun podstatnej časti 75 % vnútrozemskej cestnej nákladnej dopravy na železničnú a vnútrozemskú vodnú dopravu.
(55)Spoločný podnik S2R bol zriadený v roku 2014 s cieľom riadiť činnosti výskumu, vývoja a validácie v rámci iniciatívy Shift2Rail spojením finančných prostriedkov verejného a súkromného sektora, ktoré poskytnú jeho členovia, a využívaním vnútorných a vonkajších technických zdrojov. V rámci spoločného podniku sa zriadili nové formy spolupráce, ktoré boli v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže, medzi zainteresovanými stranami z celého železničného hodnotového reťazca a aj z oblastí mimo tradičného odvetvia železničnej dopravy a získali skúsenosti a odborné znalosti Železničnej agentúry Európskej únie týkajúce sa otázok interoperability a bezpečnosti.
(56)Cieľom spoločného podniku pre európske železnice by malo byť zabezpečenie integrovanej európskej železničnej siete vysokej kapacity odstraňovaním prekážok interoperability a poskytovaním riešení pre plnú integráciu, ktoré sa budú vzťahovať na riadenie dopravy, vozidlá, infraštruktúru a služby. Týmto spôsobom by sa mal využiť obrovský potenciál na digitalizáciu a automatizáciu s cieľom znížiť železničné náklady, zvýšiť kapacity a posilniť flexibilitu a spoľahlivosť, pričom by sa mal zakladať na pevnej spoločnej referenčnej architektúre funkčného systému v tomto odvetví, a na spolupráci so Železničnou agentúrou Európskej únie.
(57)Spoločný podnik pre európske železnice by mal vo svojom hlavnom pláne vymedziť prioritné činnosti v oblasti výskumu a inovácií, ako aj celkovú architektúru systému a harmonizovaný prístup k prevádzke, vrátane rozsiahlych demonštračných činností potrebných na urýchlenie prenikania integrovaných, interoperabilných a štandardizovaných technologických inovácií potrebných na podporu jednotného európskeho železničného priestoru.
(58)Železnice predstavujú komplexný systém s veľmi úzkou súčinnosťou medzi manažérmi infraštruktúr, železničnými podnikmi (prevádzkovateľmi vlakových služieb) a ich príslušným vybavením (infraštruktúra a železničné koľajové vozidlá). Bez spoločných špecifikácií a stratégie v rámci celého železničného systému inovácie nie je možné zabezpečiť. V rámci systémového piliera spoločného podniku pre európske železnice by sa preto malo odvetviu umožniť dospieť k jednotnej koncepcii prevádzky a architektúre systému vrátane vymedzenia služieb, funkčných blokov a rozhraní, ktoré tvoria základ prevádzok železničného systému. Poskytovať by mal celkový rámec s cieľom zabezpečiť, aby sa výskum zameriaval na požiadavky zákazníkov a spoločne dohodnuté prevádzkové potreby, ako aj na zdieľané požiadavky zákazníkov a prevádzkové potreby. Model riadenia a rozhodovací proces spoločného podniku Európske železnice by mal odrážať vedúce postavenie Komisie pri zjednocovaní a integrácii európskeho železničného systému, predovšetkým v oblasti rýchleho a účinného dosiahnutia jednotnej prevádzkovej koncepcie a architektúry systému, a to pri zapojení súkromných partnerov do poradných a technicko-podporných úloh.
(59)S cieľom zabezpečiť účinné využívanie výsledkov výskumu na nízkej úrovni technologickej pripravenosti (TLR) v rámci vyšších úrovní TLR, a predovšetkým v rámci spoločného podniku Európske železnice, by mala programová kancelária spoločného podniku Európske železnice vykonávať tieto činnosti.
(60)S cieľom zabezpečiť rýchly prechod a rozšírenie členstva by mala mať správna rada spoločného podniku pre európske železnice možnosť vybrať pridružených členov na základe výsledkov výzvy na vyjadrenie záujmu vyhlásenej Komisiou.
(61)V súvislosti s prioritami Komisie v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, konkrétne SDG 3, ako aj s oznámením Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku 23 , sa Únia zaviazala prispieť k zdraviu a k podpore blahobytu pre všetkých, budovať silnejšie partnerstvo medzi našimi dvoma kontinentmi a podporovať rozvoj výskumných a inovačných kapacít v Afrike. Spoločný podnik Globálne partnerstvo v oblasti zdravia pre program EDCTP3 (Globálne zdravie EDCTP3) by mal popri iných takzvaných zdravotníckych technológiách riešiť nedostatok primeranej diagnostiky, liečby a vakcín s cieľom bojovať proti infekčným ochoreniam, ako sú HIV, malária a tuberkulóza, ale aj proti iným infekčným chorobám súvisiacim s chudobou a zanedbávaným infekčným ochoreniam, ktoré sú rozšírené v Afrike, a predovšetkým v subsaharskej Afrike. Pandémia COVID-19 poukázala na skutočnosť, že infekčné choroby sa môžu vďaka lepšiemu prepojeniu rôznych oblastí prostredníctvom obchodu a cestovného ruchu rýchlo rozšíriť po celom svete. Vývoj zdravotníckych technológií je preto kľúčovým faktorom pri obmedzovaní šírenia infekčných ochorení, ako aj v rámci boja proti nim, v prípade, že sa rozšíria, a takisto pri ochrane zdravia občanov v dotknutých krajinách aj občanov Únie. S cieľom dosiahnuť silnejšie vedúce postavenie v oblasti zdravia v porovnaní so súčasnou iniciatívou EDCTP2 by sa mal rozsah pôsobnosti partnerstva rozšíriť tak, aby sa vzťahoval na reakcie na nové ohrozenia súvisiace s infekčnými chorobami, ako aj na narastajúce problémy v oblasti komorbidít v dôsledku antimikrobiálnej rezistencie a neprenosných ochorení.
(62)Boj proti infekčným ochoreniam postihujúcim subsaharskú Afriku prostredníctvom moderných technológií si vyžaduje zapojenie širokej škály subjektov a dlhodobé záväzky. Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 by mal vytvárať produktívne a udržateľné siete a spoluprácu sever – juh a juh – juh, budujúc vzťahy s veľkým počtom organizácií z verejného a súkromného sektora s cieľom posilňovať projektovú a inštitucionálnu spoluprácu. Program by mal zároveň pomôcť vytvoriť novú spoluprácu sever – juh a juh – juh s cieľom vykonávať štúdie vo viacerých krajinách a lokalitách subsaharskej Afriky. Okrem toho by malo pravidelné medzinárodné fórum EDCTP poskytnúť platformu pre vedeckých pracovníkov a relevantné siete z Európy, Afriky a iných oblastí na zdieľanie zistení a nápadov, ako aj na podporu spolupráce.
(63)Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 by mal stavať na skúsenostiach získaných počas programov EDCTP a EDCTP2, a dosahovať výsledky využívaním investícií Únie, členských štátov, pridružených štátov a krajín Afriky, ktoré by nebolo možné dosiahnuť samostatne v rámci jednotlivých krajín alebo rámcového programu Únie v oblasti výskumu. Združenie EDCTP, zastupujúce štáty zúčastnené na programe, by malo prispievať finančnými prostriedkami a dodatočnými činnosťami k programu EDCTP3 a jeho vykonávaniu. Poskytovať by malo zmysluplnú účasť a zapojenie subsaharských krajín do rozhodovacieho procesu, čo je nevyhnutné na boj proti záťaži ochorení v subsaharských krajinách. Iniciatíva by mala zahŕňať ďalších medzinárodných financovateľov výskumu, ako sú dobročinné nadácie, farmaceutický priemysel a ďalšie tretie krajiny, ktoré by mali ad hoc prispievať k partnerstvu v úlohe prispievajúcich partnerov. Okrem toho by spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 s cieľom zvýšiť vplyv programu mal mať možnosť v rámci špecifických výziev určovať právnické subjekty, ktoré sa môžu zúčastňovať na nepriamych akciách. V pracovnom programe by malo byť možné stanoviť, že takéto právnické subjekty nemajú nárok na financovanie zo spoločného podniku.
(64)Je nevyhnutné, aby výskumné činnosti financované v rámci spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3, alebo na ktoré sa inak vzťahuje jeho pracovný program, boli v úplnom súlade s Chartou základných práv Európskej únie, s Európskym dohovorom o ľudských právach a jeho dodatkovými protokolmi, etickými princípmi zahrnutými v Helsinskej deklarácii Svetovej asociácie lekárov z roku 2008, normami správnej klinickej praxe prijatými Medzinárodnou konferenciou o zosúladení technických požiadaviek na registráciu farmaceutík na humánne použitie, príslušnými právnymi predpismi Únie a miestnymi etickými požiadavkami krajín, v ktorých sa majú vykonávať výskumné činnosti. Okrem toho by mal spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 vyžadovať, aby boli inovácie a intervencie vyvíjané na základe výsledkov nepriamych akcií podporených programom cenovo dostupné a prístupné pre zraniteľné skupiny.
(65)Aby mohol spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 uspieť a stimulovať účasť na partnerstve, financovanie v rámci spoločného podniku by sa malo obmedziť na právnické subjekty oprávnené čerpať financie v rámci programu Horizont Európa, ktoré sú usadené v zakladajúcich štátoch združenia v rámci partnerstva európskych a rozvojových krajín v oblasti klinického skúšania (EDCTP). Subjekty usadené v iných členských štátoch Únie, pridružených krajinách a krajinách subsaharskej Afriky by mali mať naďalej možnosť zúčastňovať na výzvach bez toho, aby im bolo poskytnuté financovanie. Okrem toho by subjekty zriadené v iných krajinách ako členovia združenia EDCTP3 mali mať nárok na financovanie v rámci špecifických tém výziev alebo v prípade výziev, ktorými sa riešia núdzové situácie v oblasti verejného zdravia, ak sa tak stanovuje v pracovnom programe. Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 by mal prijať všetky primerané opatrenia, vrátane zmluvných, s cieľom chrániť finančné záujmy Únie. Malo by sa usilovať o uzatváranie dohôd s tretími krajinami v oblasti vedy a technológií. V prípade, že pred ich uzavretím sa subjekty usadené v tretej krajine finančne zúčastňujú nepriamych opatrení bez takejto dohody spoločný podnik EDCTP3 by mal uplatniť alternatívne opatrenia na ochranu záujmov Únie: stanoviť by sa mal finančný koordinátor akcie v členskom štáte alebo pridruženej krajine a suma predbežného financovania, ako aj ustanovenia o zodpovednosti dohody o grante by sa mali prijať s cieľom primerane zohľadniť finančné riziká.
(66)V súvislosti s prioritami Európskej komisie s názvom „Hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí“ a „Európa pripravená na digitálny vek“, by sa európsky priemysel vrátane MSP mal stať ekologickejším, obehovejším a digitalizovanejším pri zachovaní konkurencieschopnosti v celosvetovom rozsahu. Komisia zdôraznila úlohu zdravotníckych pomôcok a digitálnych technológií pri riešení nových výziev a využitia elektronických zdravotných služieb s cieľom poskytovať vysokokvalitnú zdravotnú starostlivosť a zároveň vyzvala na zabezpečenie zásob cenovo dostupných liekov na uspokojenie potrieb Únie, a to za podpory inovatívneho a európskeho farmaceutického priemyslu svetovej úrovne. Cieľom spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo je prispievať k posilňovaniu konkurencieschopnosti zdravotníckeho priemyslu Únie, základného kameňa vedomostnej ekonomiky Únie, k zvyšovaniu hospodárskej činnosti v oblasti vývoja zdravotníckych technológií, najmä integrovaných riešení v oblasti zdravotníctva, a tým slúžiť ako nástroj na zvyšovanie technologickej suverenity a podporu digitálnej transformácie našej spoločnosti. Tieto politické priority možno dosiahnuť zoskupením kľúčových aktérov: akademickej obce, podnikov rôznych veľkostí a koncových používateľov inovácií v oblasti zdravia pod záštitou verejno-súkromného výskumného a inovačného partnerstva v oblasti zdravia. Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mal pomôcť dosiahnuť ciele „Európskeho plánu na boj proti rakovine“ 24 a „Európskeho akčného plánu pre jedno zdravie proti antimikrobiálnej rezistencii“ 25 . Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mal byť v súlade s novou priemyselnou stratégiou pre Európu 26 , farmaceutickou stratégiou pre Európu 27 a stratégiou pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu 28 .
(67)Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo stavia na skúsenostiach získaných zo spoločného podniku pre iniciatívu pre inovačné lieky 2 (spoločný podnik IIL 2), ako aj z jej činností pri boji s pandémiou ochorenia COVID-19. V súlade s odporúčaniami priebežného hodnotenia spoločného podniku IIL 2 29 musí nastupujúca iniciatíva „umožniť aktívnu účasť ďalších sektorov priemyslu v rámci farmaceutického priemyslu s cieľom využiť ich odborné znalosti pri vývoji nových zdravotníckych zásahov.“ Priemyselné sektory preto musia pokrývať odvetvia biofarmaceutických, biologických a zdravotníckych technológií vrátane spoločností pôsobiacich v digitálnej oblasti. Rozsah pôsobnosti iniciatívy by sa mal vzťahovať na prevenciu, diagnostiku, liečbu a manažment chorôb a musí byť stanovený so zreteľom na vysokú záťaž pre pacientov a/alebo spoločnosť v dôsledku závažnosti ochorenia a/alebo počtu ľudí, ktorých ochorenie postihlo, ako aj na výrazný ekonomický vplyv ochorenia na pacientov a systémy zdravotnej starostlivosti. Financované opatrenia musia reagovať na potreby verejného zdravia Únie, pričom podporia rozvoj budúcich inovácií v oblasti zdravotníctva, ktoré sú bezpečné, zamerané na ľudí, účinné, nákladovo efektívne a cenovo dostupné pre pacientov a systémy zdravotnej starostlivosti.
(68)Aby sa zabezpečila čo najlepšia príležitosť vytvárať nové vedecké nápady a úspešné činnosti v oblasti výskumu a inovácií, kľúčovými aktérmi spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mali byť výskumní pracovníci z rôznych druhov verejných aj súkromných subjektov. Zároveň by koncoví používatelia, napríklad občania Únie, zdravotnícki pracovníci a poskytovatelia zdravotnej starostlivosti mali poskytnúť vstupné informácie do strategického návrhu a činností iniciatívy, čím sa zabezpečí riešenie ich potrieb. Okrem toho by orgány v rámci Únie a národné regulačné orgány, orgány hodnotenia zdravotníckej technológie a platitelia zdravotnej starostlivosti mali takisto poskytnúť včasné vstupné informácie k činnostiam partnerstva, pričom sa má zabrániť akémukoľvek konfliktu záujmov, a to s cieľom zvýšiť pravdepodobnosť, že výsledky financovaných opatrení budú spĺňať potrebné požiadavky na zavedenie na trh a dosahovať tak očakávaný vplyv. Všetky tieto vstupné údaje by mali pomôcť lepšie zacieliť úsilie v oblasti výskumu smerom k oblastiam s nenaplnenými potrebami.
(69)Súčasné výzvy a ohrozenia v oblasti zdravia sú celosvetové. Iniciatíva by preto mala byť otvorená účasti medzinárodných akademických, priemyselných a regulačných aktérov s cieľom využívať výhody širšieho prístupu k údajom a odborným znalostiam, reagovať na vznikajúce ohrozenia zdravia a dosiahnuť potrebný spoločenský vplyv, menovite zlepšené výsledky v oblasti zdravia pre občanov Únie. Väčšina činností partnerstva by sa zároveň mala vykonávať v členských štátoch Únie a v pridružených krajinách k programu Horizont Európa.
(70)Ciele partnerstva by sa mali zameriavať na predkonkurenčnú oblasť, a vytvárať tak bezpečné prostredie na efektívnu spoluprácu medzi spoločnosťami činnými v rôznych oblastiach zdravotných technológií. Väčšina projektov financovaných z iniciatívy by mala byť medzisektorová s cieľom zohľadniť integračnú podstatu iniciatívy, pomáhať prekonávať uzavretosť jednotlivých priemyselných sektorov a posilňovať spoluprácu medzi priemyslom a akademickou obcou.
(71)Pojem kľúčové digitálne technológie označuje elektrické komponenty a systémy, ktoré sú základom všetkých veľkých hospodárskych odvetví. Komisia zdôraznila potrebu ovládnutia týchto technológií v Európe, najmä v kontexte dosahovania plnenia európskych politických priorít, ako je samostatnosť v oblasti digitálnej technológie 30 . Dôležitosť tejto oblasti a problémy, s ktorými sa stretávajú zainteresované strany v Únii, si vyžadujú naliehavú akciu, aby v inovačnom a hodnotovom reťazci Európy nezostalo žiadne slabé ohnivko. Mal by sa preto vytvoriť mechanizmus na úrovni Únie na spájanie a sústredenie poskytovania podpory členských štátov, Európskej únie a súkromného sektora na výskum a inovácie v oblasti elektronických komponentov a systémov.
(72)Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by sa mal zaoberať jasne vymedzenými témami, ktoré by umožnili európskemu priemyslu ako celku navrhovať, vyrábať a používať najinovačnejšie technológie v oblasti elektronických komponentov a systémov. Štruktúrovaná a koordinovaná finančná podpora na európskej úrovni je potrebná na podporu udržania výskumných skupín a európskych priemyselných odvetví na vrchole vo vysoko konkurenčnom medzinárodnom kontexte a na preklenutie medzier v oblastiach technológií kľúčových pre digitálnu transformáciu v Európe, ktorá odráža základné hodnoty Únie vrátane súkromia a dôvery, zabezpečenia a bezpečnosti. Spolupráca medzi zainteresovanými stranami ekosystému, v ktorom sú zastúpené všetky segmenty hodnotového reťazca, je nevyhnutná na vývoj nových technológií a rýchle prenikanie inovácií na trh. Otvorenosť a flexibilita na začleňovanie relevantných zainteresovaných strán, najmä vrátane MSP, do vznikajúcich alebo príbuzných technologických oblastí je rovnako kľúčová.
(73)Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by mal spájať finančné a technické prostriedky, ktoré sú zásadné na udržanie kroku so zrýchľujúcim sa tempom inovácie v tejto oblasti, na prinášanie účinkov presahovania dôležitých pre spoločnosť, ako aj spoločné znášanie rizík pri zlaďovaní stratégií a investícií v duchu spoločného európskeho záujmu. Členmi spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie by preto mali byť Únia, členské štáty a pridružené krajiny v rámci programu Horizont Európa na základe dobrovoľnosti a združenia ako súkromní členovia zastupujúci svoje jednotlivé podniky [a ďalšie právnické subjekty, ktoré pôsobia v oblasti elektronických komponentov a systémov v Európe]. Účasť členských štátov zároveň uľahčí súdržné zosúladenie s vnútroštátnymi programami a stratégiami, pričom sa zabráni prekrývaniu a trieštivosti úsilia pri zabezpečení synergií všetkých zainteresovaných strán a činností.
(74)V súlade s [článkom 8 ods. 1 písm. c)] nariadenia o programe Horizont Európa by účastnícke štáty mali poveriť spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie implementáciou ich príspevku ich vnútroštátnym účastníkom v nepriamych akciách. Prijímatelia by so spoločným podnikom mali uzavrieť jednotnú dohodu o grante na základe pravidiel programu Horizont Európa vrátane príslušného rámca pre práva duševného vlastníctva, a to v závislosti od programu Únie, ktorý podporuje príslušnú činnosť súvisiacu s poskytovaním grantu. Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by mal spracovávať žiadosti o preplatenie nákladov a vykonávať platby prijímateľom.
(75)Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by mal pri implementácii príspevkov účastníckych štátov ich vnútroštátnym účastníkom v nepriamych akciách zohľadniť skutočnosť, že sa účastnícke štáty musia riadiť prísnymi vnútroštátnymi rozpočtovými pravidlami. V tejto súvislosti by účastnícke štáty a spoločný podnik mali uzavrieť právne záväzné dohody, ktorými sa účastnícke štáty zaviažu k platbe príspevku na nepriame akcie v plnej výške počas celého životného cyklu iniciatívy. Tieto dohody by sa mali uzatvárať v rámci výročného rozpočtového postupu a programovania spoločného podniku. Správna rada by mala prijať ročný pracovný program s náležitým zohľadnením týchto dohôd. Len potom a v súlade s finančnými pravidlami spoločného podniku by mal povoľujúci úradník vykonať rozpočtové a právne záväzky na tieto nepriame akcie.
(76)Ako pokračovanie činnosti zavedenej v rámci spoločného podniku ECSEL je potrebná odchýlka od [článku 30] nariadenia o programe Horizont Európa s cieľom umožniť rôzne miery úhrady prostriedkov v závislosti od druhu účastníka, menovite MSP a neziskových právnických subjektov, ako aj od druhu akcie, ktoré sa majú uplatňovať na všetkých prijímateľov zo všetkých účastníckych štátov. Týmto spôsobom by sa mala zaručiť správna rovnováha účasti zainteresovaných strán na činnostiach financovaných spoločným podnikom pre kľúčové digitálne technológie, ako aj podporiť vyššia miera zapojenia MSP, podľa odporúčaní priebežného hodnotenia spoločného podniku ECSEL.
(77)Zámerom právneho rámca Únie v oblasti jednotného európskeho neba 31 je reformovať európsky systém manažmentu letovej prevádzky (ATM) prostredníctvom inštitucionálnych, operačných, technologických a regulačných akcií s cieľom zlepšiť výkonnosť v oblastiach kapacity, bezpečnosti, efektívnosti a environmentálneho vplyvu.
(78)Cieľom projektu Výskum a rozvoj manažmentu letovej prevádzky (ATM) jednotného európskeho neba (ďalej len „projekt SESAR“) 32 je modernizácia ATM a spájanie technologických a prevádzkových inovácií na podporu jednotného európskeho neba. Cieľom projektu je poskytnúť technologické riešenia pre vysokovýkonné systémy ATM do roku 2035, aby sa umožnila ešte bezpečnejšia prevádzka odvetvia leteckej dopravy bez preťažení, ktorá je šetrnejšia k životnému prostrediu. Projekt SESAR tvoria tri navzájom súvisiace, kontinuálne a vyvíjajúce sa procesy spolupráce, ktorými sa vymedzujú, vyvíjajú a zavádzajú inovatívne technologické systémy a operačné postupy, ktoré sú základom digitálneho európskeho neba, ako sa vymedzuje v európskom riadiacom pláne ATM 33 .
(79)„Európsky riadiaci plán ATM“ je plánovacím nástrojom na modernizáciu ATM v celej Európe, ktorý spája výskumné a inovačné činnosti v oblasti ATM so scenármi činností zavádzania s cieľom dosiahnuť ciele jednotného európskeho neba.
(80)Spoločný podnik SESAR bol prvýkrát zriadený v roku 2007 34 s cieľom riadiť fázy vymedzenia a zavádzania projektu SESAR, a to spájaním finančných prostriedkov poskytovaných jeho členmi z verejného a súkromného sektora, a využívaním vnútorných a vonkajších technických zdrojov, ako aj vykonávať a v prípade potreby aktualizovať európsky riadiaci plán ATM. Vytvorila sa ním nová a efektívna forma spolupráce medzi zainteresovanými stranami v odvetví, v ktorom je pokrok možné dosiahnuť len pri synchronizovanom zavádzaní nových riešení všetkými zainteresovanými stranami. Vzhľadom na úspešné ustanovenie značky SESAR by mal nový spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 pokračovať v jej využívaní.
(81)Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mal stavať na skúsenostiach zo spoločného podniku SESAR a pokračovať v jeho koordinačnej úlohe v oblasti výskumu ATM v Únii. Hlavnými cieľmi spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mali byť posilňovanie a ďalšia integrácia kapacít v oblasti výskumu a inovácií v Európe, podpora urýchľovania digitalizácie v odvetví, ako aj posilňovanie odolnosti a rozšíriteľnosti odvetvia v súvislosti s výkyvmi v prevádzke. S cieľom podporovať hospodársku obnovu a rast by mal spoločný podnik prostredníctvom inovácií posilniť konkurencieschopnosť pilotnej a bezpilotnej leteckej dopravy a služieb ATM. S cieľom zaviesť jednotné európske nebo ako najúčinnejší a k životnému prostrediu najšetrnejší vzdušný priestor na svete by mal spoločný podnik rozvíjať a urýchľovať prienik inovatívnych riešení na trh.
(82)Nový spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mal byť schopný vypracovávať a validovať vstupné technické informácie, ktoré pomáhajú Komisii pri regulačných činnostiach v oblasti ATM, napr. pri príprave kompletnej technickej dokumentácie pre spoločné projekty zriadené v rámci nariadenia o jednotnom európskom nebi 35 , vykonávaní technických štúdií alebo podpore normalizačných činnosti. Zároveň by mal spoločný podnik zabezpečiť správu európskeho riadiaceho plánu ATM, ktorý je podporený rozhodnutím Rady 2009/320/ES, ako aj jeho monitorovanie, oznamovanie a aktualizáciu. Okrem toho by Komisia mala mať počet hlasov úmerný príspevku Únie k rozpočtu, a to minimálne 25 % počtu hlasov. Týmto usporiadaním sa zabezpečí, že si Komisia udrží silnú schopnosť z politického hľadiska riadiť prácu vykonávanú spoločným podnikom vo vzťahu k týmto úlohám, a to prostredníctvom posilnených mechanizmov dohľadu zavedených pre tieto orgány.
(83)Účasť v spoločnom podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mala byť otvorená čo najširšej škále a zastúpeniu zainteresovaných strán zo všetkých členských štátov a krajín pridružených k programu Horizont Európa vrátane MSP, a to prostredníctvom rôznych foriem účasti. Účasť by predovšetkým mala zabezpečiť riadnu rovnováhu medzi výrobcami vybavenia pre pilotné aj bezpilotné letectvo, užívateľmi vzdušného priestoru, poskytovateľmi leteckých navigačných služieb, letiskami, armádou a profesnými združeniami, ako aj ponúkať príležitosti pre MSP, akademickú obec a výskumné organizácie. S cieľom určiť najsľubnejšie prístupy a subjekty schopné ich plnenia spustila Komisia pre potenciálnych členov výzvu na vyjadrenie záujmu. Správna rada by mala mať možnosť vybrať pridružených členov na základe výsledkov tejto výzvy s cieľom zabezpečiť rýchle rozšírenie členskej základne.
(84)Traťové poplatky v plnom rozsahu hradia užívatelia vzdušného priestoru, ktorí sa nepriamo podieľajú na úsilí v oblasti výskumu a vývoja financovanom významnými zainteresovanými stranami v oblasti ATM, ako sú poskytovatelia leteckých navigačných služieb alebo spracovateľský priemysel, ktorý vyrába a vybavuje lietadlá používané užívateľmi vzdušného priestoru. Používateľom vzdušného priestoru by sa preto malo poskytnúť primerané zastúpenie v správnej rade spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3.
(85)S cieľom zabezpečiť účinné využívanie výsledkov bádateľského výskumu ATM (nízke úrovne technologickej pripravenosti) v rámci vyšších úrovní technologickej pripravenosti, a predovšetkým v rámci spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3, by mala programová kancelária spoločného podniku také činnosti riadiť.
(86)Agentúra EUROCONTROL disponuje primeranou infraštruktúrou a potrebnými administratívnymi, IT, komunikačnými a logistickými podpornými službami. Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by mal využívať výhody takej infraštruktúry a služby agentúry Eurocontrol. V tejto súvislosti existuje málo potenciálnych synergií, ktoré by sa mohli získať združovaním administratívnych zdrojov s inými spoločnými podnikmi prostredníctvom spoločného administratívneho oddelenia. Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 by sa preto nemal zúčastňovať na funkciách spoločného administratívneho oddelenia stanoveného v tomto nariadení.
(87)Združenie pre infraštruktúru 5G 36 , ktoré stavia na predchádzajúcom združení pre infraštruktúru 5G, bolo zriadené na účely vytvorenia širokej základne zainteresovaných strán s cieľom zabezpečiť dosahovanie cieľov partnerstva pre inteligentné siete a služby. Hoci sa v prvých rokoch po zriadení novej priemyselnej asociácie očakáva len obmedzený počet jej konštituentov a prepojených subjektov, cieľom je prijímať nových členov spomedzi zakladajúcich subjektov zainteresovaných strán činných v hodnotovom reťazci inteligentných sietí a služieb. Vzhľadom na predpokladanú skromnú veľkosť a vplyv združenia na svojich konštituentov spomedzi malých a stredných podnikov nie je udržateľné, aby združenie prispievalo na 50 % administratívnych nákladov spoločného podniku pre inteligentné siete a služby počas celého životného cyklu, najmä v prvých rokoch od jeho založenia. Okrem toho kríza spôsobená pandémiou COVID-19 a jej vplyv na hospodárstvo znamenajú výzvy pre európske hospodárske subjekty vrátane v oblasti IKT. Malo by sa preto zabezpečiť, aby súkromní partneri spoločného podniku boli schopní plniť svoje záväzky, pričom by sa mali zachovať príťažlivé podmienky a stimulovať prílev nových partnerov do združenia. Minimálna percentuálna výška ročného finančného príspevku na administratívne náklady členov iných ako Únia by mala preto predstavovať 20 % celkových administratívnych nákladov. Predovšetkým by malo byť možné, aby konštituenti malých a stredných podnikov prispievali sumou nižšou v porovnaní s väčšími podnikmi. Členovia spoločného podniku iní ako Únia by sa počas celého životného cyklu mali usilovať o zvýšenie počtu konštituentov alebo prepojených subjektov s cieľom maximalizovať ich príspevok vo výške 50 % na administratívne náklady.
(88)V súvislosti s prioritami Európskej komisie na obdobie 2019 – 2024 pod názvom „Európa pripravená na digitálny vek,“ „Hospodárstvo, ktoré pracuje pre ľudí“ a politickými cieľmi stanovenými v kontexte oznámenia o „Formovaní digitálnej budúcnosti Európy“, musí Európa rozvíjať kritické digitálne infraštruktúry založené na sieťach 5G a budovať svoje technologické kapacity pre siete 6G v časovom horizonte do roku 2030. Komisia v tejto súvislosti zdôraznila strategický význam európskeho partnerstva pre inteligentné siete a služby s cieľom poskytovať zákazníkom a podnikom zabezpečené služby založené na pripojiteľnosti. Uvedené priority možno dosiahnuť zoskupením kľúčových aktérov, konkrétne priemyslu, akademickej obce a verejných orgánov, pod záštitou európskeho partnerstva vychádzajúceho z výsledkov dosiahnutých v rámci iniciatívy verejno-súkromného partnerstva v oblasti 5G, v rámci ktorej sa úspešne vyvinuli technológie a normy sietí 5G.
(89)Spoločný podnik pre inteligentné siete a služby je navrhnutý s cieľom riešiť politické otázky v oblasti digitálnej infraštruktúry a rozširovať technologický rozsah výskumu a inovácií v oblasti sietí 6G. Pri úzkom zapojení členských štátov by mal spoločný podnik posilňovať reakciu na politické a spoločenské potreby Únie v oblasti sietí, energetickej účinnosti, kybernetickej bezpečnosti, technologickej suverenity, súkromia a etiky, a rozšíri rozsah výskumu a inovácií zo sietí o poskytovanie služieb založených na cloude, ako aj podporných služieb týkajúcich sa komponentov a zariadení pre občanov, a o širokú škálu hospodárskych odvetví, ako sú zdravotná starostlivosť, doprava, výroba a médiá.
(90)Ciele verejnej politiky týkajúce sa inteligentných sietí a služieb nemôžu dosiahnuť výlučne priemysel a Komisia. Ich riešenie z celostného a koordinovaného hľadiska si vyžaduje predovšetkým strategické zapojenie členských štátov do štruktúry riadenia. Správna rada by preto mala riadne zohľadniť názory skupiny zástupcov štátov, najmä v súvislosti so strategickým usmerňovaním v oblasti pracovných programov a finančných rozhodnutí.
(91)Pokročilá infraštruktúra sietí 5G bude základom pre rozvoj ekosystémov pre digitálnu a ekologickú transformáciu a následne pre schopnosť Európy zavádzať technológie sietí 6G. Program v rámci Nástroja na prepájanie Európy – Digitalizácia, ako aj program Digitálna Európa a Program InvestEU poskytujú príležitosti na rozvoj digitálnych ekosystémov založených na sieťach 5G a následne sieťach 6G. So zreteľom na široký súbor zainteresovaných strán z verejného i súkromného sektora v týchto projektoch zavádzania je kľúčové koordinovať prijímanie strategického programu, príspevky na programovanie, ako aj informácie a účasť zainteresovaných strán v súvislosti s týmito programami. Spoločný podnik pre inteligentné siete a služby by mal ako strategickú základňu pre tieto ciele zvoliť koordináciu vypracúvania programov strategického zavádzania pre príslušné oblasti zavádzania, ako sú systémy sietí 5G pozdĺž ciest a železníc. V týchto programoch by sa okrem iného mali stanoviť plány zavádzania, hlavné možnosti pre modely spolupráce a ďalšie strategické otázky.
(92)V [článku 16 ods. 3] nariadenia o programe Horizont Európa sa stanovuje, že tam, kde je to vhodné, musí Komisia alebo orgán financovania vykonať kontrolu bezpečnosti návrhov, ktoré sú problematické z hľadiska bezpečnosti.
(93)Na základe záverov Rady z 3. decembra 2019 a odporúčania na koordinované opatrenia na úrovni Únie z 26. marca 2019 o kybernetickej bezpečnosti sietí 5G zverejnila v januári 2020 skupina pre spoluprácu členských štátov v oblasti sieťovej a informačnej bezpečnosti súbor nástrojov EÚ opatrení na zmierňovanie rizík týkajúcich sa kybernetickej bezpečnosti sietí 5G (ďalej len „súbor nástrojov“). Súbor nástrojov obsahuje súbor strategických a technických opatrení, ako aj podporné opatrenia, s cieľom zmierniť hlavné riziká v oblasti kybernetickej bezpečnosti sietí 5G, ako boli uvedené v správe o koordinovanom posúdení rizík na úrovni Únie, a poskytovať usmernenia pre výber opatrení, ktoré by sa mali uprednostniť v plánoch na zmiernenie rizík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. V oznámení Komisie z 29. januára 2020 o vykonávaní súboru nástrojov EÚ 37 sa podporujú všetky opatrenia a usmernenia stanovené v súbore nástrojov a zdôrazňuje sa potreba obmedzení, a to vrátane potrebných vylúčení, týkajúcich sa dodávateľov, ktorí sa na základe faktorov určených v koordinovanom posúdení rizika EÚ považujú za vysokorizikových, ako aj opatrení na zabránenie závislosti od týchto dodávateľov. Zároveň sa v ňom stanovujú konkrétne opatrenia pre Komisiu, najmä s cieľom zabezpečiť, aby účasť na programoch financovania EÚ bola v príslušných technologických oblastiach podmienená splnením bezpečnostných požiadaviek, a to plným využívaním a ďalším vykonávaním bezpečnostných podmienok. Vykonávaním tohto nariadenia by sa preto mali zaviesť primerané ustanovenia s cieľom zohľadňovať bezpečnostné opatrenia prostredníctvom akcií financovaných spoločným podnikom pre inteligentné siete a služby, a na základe jeho odporúčaní, aj ďalších orgánov financovania, ktoré vykonávajú ďalšie programy Únie v oblasti inteligentných sietí a služieb.
(94)Spoločné podniky v rámci programu Horizont 2020 boli zriadené na obdobie do 31. decembra 2024. Spoločné podniky by mali poskytovať sústavnú podporu príslušným výskumným programom vykonávaním zostávajúcich spustených alebo pokračujúcich akcií na základe nariadení (EÚ) č. 560/2014, (EÚ) č. 558/2014, (EÚ) č. 559/2014, (EÚ) č. 557/2014, (EÚ) č. 561/2014, (EÚ) č. 642/2014 a nariadenia (ES) č. 219/2007 a v súlade s týmito nariadeniami až do ich likvidácie. V záujme právnej istoty a zrozumiteľnosti by sa preto tieto nariadenia mali zrušiť.
(95)Únia by mala konať, len ak je preukázateľná výhoda, že opatrenia na úrovni Únie sú efektívnejšie ako opatrenia prijímané na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. Iniciatívy sa zameriavajú na oblasti, v ktorých je preukázateľná pridaná hodnota v činnostiach na úrovni Únie z dôvodu rozsahu, rýchlosti a miery úsilia potrebného na to, aby mohla Únia dosahovať dlhodobé ciele Zmluvy a zabezpečiť strategické politické priority a záväzky. Okrem toho by sa navrhované iniciatívy mali považovať za doplňujúce a mali by upevňovať vnútroštátne činnosti a činnosti na nižšej úrovni štátnej správy v rovnakej oblasti.
(96)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu zamedzenia zbytočnej duplicite, zachovania kritického množstva a zabezpečenia optimálneho využitia verejných financií ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako je uvedené v článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
PRVÁ ČASŤ
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Predmet
Týmto nariadením sa zriaďuje deväť spoločných podnikov v zmysle článku 187 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na vykonávanie inštitucionalizovaných európskych partnerstiev vymedzených v [článku 2 ods. 3] a uvedených v [článku 8 ods. 1] písm. [c)]nariadenia o programe Horizont Európa. Stanovujú sa v ňom ich ciele a úlohy, členstvo, organizácia a ďalšie prevádzkové pravidlá.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.„člen iný ako Únia“ je ktorýkoľvek účastnícky štát, súkromný člen alebo medzinárodná organizácia, ktorí sú členmi spoločného podniku;
2.„zakladajúci člen“ je akákoľvek právnická osoba so sídlom v členskom štáte, krajine pridruženej k programu Horizont Európa, alebo medzinárodná organizácia, ktorá je v tomto nariadení alebo v jednej z príloh k tomuto nariadeniu identifikovaná ako člen spoločného podniku;
3.„pridružený člen“ je akákoľvek právnická osoba so sídlom v členskom štáte, krajine pridruženej k programu Horizont Európa, alebo medzinárodná organizácia, ktorá pristúpila k spoločnému podniku podpísaním listu obsahujúceho záväzok v súlade s článkom 7 ods. 4 a podlieha schváleniu na základe tohto článku;
4.„účastnícky štát“ je ktorýkoľvek členský štát alebo krajina pridružená k programu Horizont Európa po tom, ako prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok oznámi účasť na činnostiach spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie;
5.„súkromný člen“ je akýkoľvek člen spoločného podniku iný ako Únia, účastnícke štáty alebo medzinárodné organizácie;
6.„konštituenti“ sú subjekty, ktoré predstavujú súkromného člena spoločného podniku podľa stanov daného člena;
7.„prispievajúci partner“ je krajina, medzinárodná organizácia alebo právnická osoba iná ako člen, konštituent člena alebo ich prepojený subjekt, ktorá podporuje ciele spoločného podniku v konkrétnej oblasti jeho výskumu a ktorej žiadosť bola schválená v súlade s článkom 9 ods. 3;
8.„vecné príspevky na prevádzkové činnosti“ sú príspevky súkromných členov, ich konštituentov, alebo ich prepojených subjektov, medzinárodných organizácií a prispievajúcich partnerov, predstavujúce oprávnené náklady, ktoré vynaložili pri vykonávaní nepriamych akcií po odpočítaní príspevku daného spoločného podniku, účastníckych štátov daného spoločného podniku a každého iného príspevku Únie na tieto náklady;
9.„dodatočná činnosť“ je činnosť mimo hlavnej činnosti pracovného programu, ktorá nedostáva finančnú podporu od spoločného podniku, ale prispieva k dosahovaniu jeho cieľov a je priamo spojená s využívaním výsledkov z projektov daného spoločného podniku alebo jeho predchádzajúcich iniciatív, alebo má zásadnú pridanú hodnotu Únie;
10.„vecné príspevky na dodatočné činnosti“ sú príspevky súkromných členov, ich konštituentov, alebo ich prepojených subjektov, ktoré predstavujú náklady, ktoré vynaložili pri vykonávaní dodatočných činností po odpočítaní príspevku Únie a účastníckych štátov daného spoločného podniku na tieto náklady;
11.„predchádzajúca iniciatíva“ je akékoľvek partnerstvo v jednej z oblastí patriacej do pôsobnosti spoločného podniku, ktorému boli poskytnuté finančné prostriedky z jedného z predchádzajúcich rámcových programov pre výskum;
12.„Strategický výskumný a inovačný program“ je dokument, ktorý sa vzťahuje na trvanie programu Horizont Európa a v ktorom sa stanovujú kľúčové priority a základné technológie a inovácie nevyhnutné na dosiahnutie cieľov spoločného podniku;
13.„pracovný program“ je dokument uvedený v [bode 20)] [článku 2] nariadenia o programe Horizont Európa;
14.„konflikt záujmov“ je situácia, ktorá zahŕňa účastníka finančných operácií alebo iné osoby uvedené v článku 61 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.
Článok 3
Zriadenie
1.Na obdobie do 31. decembra 2031 sa ako orgány Únie zriaďujú tieto spoločné podniky:
a)spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály;
b)spoločný podnik pre čisté letectvo;
c)spoločný podnik pre čistý vodík;
d)spoločný podnik pre európske železnice;
e)spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3;
f)spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo;
g)spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie;
h)spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3;
i)spoločný podnik pre inteligentné siete a služby.
2.Orgány Únie uvedené v odseku 1 sa spoločne uvádzajú ako „spoločné podniky“.
3.S cieľom zohľadniť trvanie programu Horizont Európa sa výzvy na predkladanie návrhov v rámci spoločných podnikov vyhlásia najneskôr do 31. decembra 2027. V riadne odôvodnených prípadoch sa výzvy na predkladanie návrhov môžu vyhlásiť najneskôr do 31. decembra 2028.
4.Spoločné podniky sú právnickými osobami. V každom členskom štáte majú čo najširšiu právnu spôsobilosť, ktorá sa podľa právnych predpisov uvedených členských štátov priznáva právnickým osobám. Môžu najmä nadobúdať hnuteľný a nehnuteľný majetok, zaobchádzať s ním a môžu byť účastníkom súdneho konania.
5.Sídla týchto spoločných podnikov sú v Bruseli v Belgicku.
6.Pokiaľ nie je uvedené inak, ustanovenia v prvej a tretej časti sa uplatňujú na všetky spoločné podniky. Ustanovenia v druhej časti sa primerane vzťahujú na jednotlivé spoločné podniky.
7.Na účely prvej a tretej časti tohto nariadenia a pokiaľ nie je uvedené inak, je odkaz na jednotlivý spoločný podnik alebo orgán odkazom na všetky spoločné podniky alebo každý rovnocenný orgán jednotlivých spoločných podnikov a ich kompetencie vo vzťahu k iným orgánom rovnakého spoločného podniku.
HLAVA II
FUNGOVANIE SPOLOČNÝCH PODNIKOV
KAPITOLA 1
Ciele a úlohy
Článok 4
Ciele a zásady
1.Spoločné podniky uvedené v článku 3 prispievajú ku všeobecným cieľom nariadenia o programe Horizont Európa, ako sa stanovuje v [článku 3] tohto nariadenia.
2.Spoločné podniky budú prostredníctvom zapájania a záväzkov partnerov, pokiaľ ide o vypracovanie a vykonávanie programu pre výskumné a inovačné činnosti, plniť tieto všeobecné ciele:
a)posilňovanie a integrácia vedeckých a technologických kapacít Únie s cieľom podporiť vytváranie a šírenie vysokokvalitných nových vedomostí, najmä s cieľom riešiť globálne výzvy, zabezpečiť konkurencieschopnosť Únie, udržateľnosť a prispievať k posilnenému európskemu výskumnému priestoru;
b)zabezpečenie vedúceho postavenia hodnotových reťazcov Únie založených na princípe udržateľnosti a jej otvorenej strategickej autonómie v oblasti kľúčových technológií a odvetví v súlade s priemyselnou stratégiou pre Európu;
c)vývoj a zrýchľovanie celoúnijného využívania inovatívnych riešení klimatických, environmentálnych, zdravotných a ďalších svetových spoločenských výziev, ktoré prispievajú ku strategickým prioritám Únie, a to najmä pokiaľ ide o splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050.
3.Spoločné podniky budú plniť tieto špecifické ciele:
a)posilnenie vedeckých kapacít a kapacít kritického množstva v oblasti medzisektorového a medzidisciplinárneho výskumu a inovácií v celej Únii;
b)urýchľovanie spoločenskej, ekologickej a hospodárskej premeny v oblastiach a odvetviach strategického významu pre priority Únie, najmä s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 v súlade s cieľmi stanovenými podľa Európskej zelenej dohody;
c)posilnenie inovačných kapacít a výkonnosti existujúcich a nových európskych výskumných a inovačných hodnotových reťazcov, a to aj v malých a stredných podnikoch (MSP);
d)zrýchľovanie zavádzania, využívania a šírenia inovačných riešení v posilnených európskych výskumných a inovačných ekosystémoch, a to aj prostredníctvom širokej a včasnej interakcie a spoločnej tvorby s koncovými používateľmi, občanmi a regulačnými aj normalizačnými orgánmi;
e)dosahovanie zlepšení nových výrobkov a služieb v oblasti produktivity a životného prostredia, a to prostredníctvom využívania schopností a zdrojov Únie.
4.Spoločné podniky majú aj ďalšie ciele stanovené v druhej časti.
5.Pri vykonávaní nariadenia o programe Horizont Európa spoločné podniky dodržiavajú zásady stanovené v [článku 6 písm. a)] uvedeného nariadenia.
6.Spoločné podniky dodržiavajú podmienky a kritériá európskych partnerstiev stanovené v [článku 8] nariadenia o programe Horizont Európa a [prílohe III] k tomuto nariadeniu.
Článok 5
Prevádzkové ciele a úlohy
1.Spoločné podniky dodržiavajú tieto prevádzkové ciele v súlade s kritériami stanovenými v [prílohe III] k nariadeniu o programe Horizont Európa a prispievajú k prevádzkovým cieľom programu Horizont Európa stanoveným v osobitnom programe na implementáciu programu Horizont Európa, zriadeným rozhodnutím Rady XXX/XXXX/EÚ 38 :
a)posilniť a rozšíriť excelentnosť, a to prostredníctvom podpory širšej účasti v celej Únii;
b)stimulovať výskumné a inovačné činnosti v MSP a prispievať k vytvoreniu a rozšíreniu inovatívnych spoločností, najmä startupov, MSP a vo výnimočných prípadoch aj malých spoločností so strednou kapitalizáciou;
c)posilniť prepojenie medzi výskumom, inováciami a prípadne vzdelávaním a ďalšími politikami vrátane komplementárnosti s vnútroštátnymi a regionálnymi politikami a činnosťami a politikami na úrovni Únie v oblasti výskumu a inovácií;
d)rozširovať väzby spolupráce v rámci výskumu a inovácií v Európe, ako aj vo všetkých sektoroch a disciplínach vrátane spoločenských a humanitných vied;
e)posilniť medzinárodnú spoluprácu;
f)zvyšovať verejné povedomie, prijímanie, dopyt a prenikanie nových riešení na trh prostredníctvom zapájania občanov a koncových používateľov do postupov spoločného navrhovania a vytvárania;
g)podporovať využívanie výsledkov výskumu a inovácií a aktívne šíriť a využívať výsledky, najmä na mobilizovanie súkromných investícií a tvorbu politík;
h)urýchliť priemyselnú transformáciu, a to aj prostredníctvom zlepšených zručností a inovácií;
i)podporovať zavádzanie príslušných politík Únie založených na dôkazoch, ako aj činností v oblasti regulácie, normalizácie a udržateľných investícií na európskej a celosvetovej úrovni.
2.Spoločné podniky vykonávajú pri uplatňovaní systematického prístupu na dosahovanie cieľov tieto úlohy:
a)poskytujú na základe otvorených a transparentných výziev na predkladanie návrhov finančnú podporu nepriamym akciám v oblasti výskumu a inovácií hlavne vo forme grantov, pokiaľ nie je v pracovnom programe uvedené inak;
b)rozvíjajú úzku spoluprácu a zabezpečujú koordináciu s ďalšími európskymi partnerstvami vrátane vyčleňovania časti rozpočtu spoločného podniku na spoločné výzvy na predkladanie návrhov tam, kde je to vhodné;
c)usilujú o vytvorenie synergií s relevantnými činnosťami a programami, a v prípade potreby, možností ďalšieho financovania z nich na úrovni Únie a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a to najmä s tými, ktoré podporujú zavádzanie inovatívnych riešení, rozvoj vzdelávania a regionálny rozvoj, ako sú fondy v rámci politiky súdržnosti v súlade so stratégiami pre inteligentnú špecializáciu;
d)zabezpečujú, že ich operácie prispievajú k strategickému viacročnému plánovaniu, podávaniu správ, monitorovaniu a hodnoteniu, ako aj k ďalším požiadavkám programu Horizont Európa stanoveným v [článku 45 a 47] nariadenia o programe Horizont Európa, ako napríklad vykonávanie rámca pre spätnú väzbu v oblasti spoločnej politiky;
e)podporujú zapojenie MSP do svojich činností a prijímajú opatrenia, ktorými zabezpečujú informovanosť MSP v súlade s cieľmi programu Horizont Európa;
f)mobilizujú zdroje verejného a súkromného sektora potrebné na dosiahnutie cieľov stanovených v tomto nariadení;
g)monitorujú pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených v tomto nariadení, ako aj cieľov stanovených v [článku 45] nariadenia o programe Horizont Európa a [prílohe V] k tomuto nariadeniu;
h)vymedzujú a vykonávajú svoj pracovný program;
i)nadväzujú kontakt s čo najširším spektrom zainteresovaných strán okrem iného vrátane decentralizovaných agentúr, výskumných organizácií a univerzít, verejných orgánov a koncových používateľov, najmä na účely vymedzenia priorít a činností každej iniciatívy, ako aj s cieľom zaručiť inkluzívnosť;
j)vykonávajú činnosti v oblasti informovania, komunikácie, zverejňovania, šírenia a využívania primeraným uplatňovaním [článku 46] nariadenia o programe Horizont Európa, čo zahŕňa aj poskytovanie a sprístupňovanie podrobných informácií o výsledkoch financovaných činností výskumu a inovácií v spoločnej elektronickej databáze Horizont Európa;
k)poskytujú Komisii technickú, vedeckú a administratívnu podporu potrebnú na vykonávanie jej úloh s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie a rozvoj konkrétnych oblastí v Únii, na ktoré sa vzťahujú činnosti spoločného podniku;
l)prispievajú k rozvíjaniu účinnejšieho prepojenia medzi vedou a politikou, k podpore otvorenej vedy prostredníctvom zabezpečenia lepšieho využívania výsledkov, k riešeniu politických potrieb, ako aj k podpore rýchlejšieho šírenia a využívania výsledkov;
m)identifikujú a vykazujú – v súlade so spätnou väzbou v oblasti spoločnej politiky, ako aj so stratégiami a akciami na podporu dosahovania cieľov Európskej zelenej dohody – Komisii relevantné znalosti nadobudnuté pri riadení výskumných a inovačných projektov a ich výsledky, ktoré majú slúžiť ako vstupné informácie pre monitorovanie, hodnotenie a (v prípade potreby) úpravu existujúcich politických opatrení alebo pre formulovanie nových politických iniciatív a rozhodnutí;
n)podporujú podľa článku 3 nariadenia (EÚ) 2020/852 o udržateľných investíciách Komisiu pri vypracúvaní a vykonávaní robustných technických kritérií preskúmania založených na vedeckých poznatkoch, a to monitorovaním a posudzovaním ich vykonávania v rámci hospodárskeho odvetvia, na ktoré sa vzťahujú, s cieľom poskytovať ad hoc spätnú väzbu na tvorbu politík, ak je to potrebné;
o)zohľadňujú zásadu „výrazne nenarušiť“ podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852, ako aj ustanovenia uvedeného nariadenia s cieľom zlepšiť prístup k udržateľnému financovaniu tam, kde je to relevantné;
p)plnia všetky ostatné úlohy potrebné na dosiahnutie cieľov stanovených v tomto nariadení.
3.Okrem úloh stanovených v tomto článku a druhej časti spoločné podniky môžu byť poverené vykonávaním dodatočných úloh, ktoré si vyžadujú kumulatívne, doplnkové alebo kombinované financovanie medzi programami Únie.
KAPITOLA 2
Členovia, prispievajúci partneri a príspevky
Článok 6
Členovia
1.Členovia spoločných podnikov uvedených v článku 3 sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)účastnícke štáty;
c)zakladajúci členovia;
d)pridružení členovia.
2.Členstvo v spoločnom podniku nemožno previesť na tretiu stranu bez predchádzajúceho súhlasu správnej rady, ako sa uvádza v kapitole 3 oddiele 1 tejto hlavy.
Článok 7
Výber pridružených členov
1.Spoločné podniky môžu s cieľom výberu pridružených členov vyhlásiť výzvu na vyjadrenie záujmu. Vo výzve na vyjadrenie záujmu sa stanovia kľúčové kapacity potrebné na dosiahnutie cieľov spoločného podniku. Všetky výzvy sa uverejňujú na webovom sídle spoločného podniku a oznamujú sa prostredníctvom všetkých primeraných kanálov, prípadne aj prostredníctvom skupiny zástupcov štátov, aby sa zabezpečila čo najširšia účasť v záujme dosiahnutia cieľov spoločného podniku.
2.Výkonný riaditeľ posúdi s pomocou nezávislých expertov a prípadne relevantných orgánov spoločného podniku žiadosti o členstvo, a to na základe preukázaných vedomostí, skúseností a potenciálnej pridanej hodnoty žiadateľa pri dosahovaní cieľov spoločného podniku, ako aj finančného zdravia a dlhodobého záväzku žiadateľa poskytovať spoločnému podniku finančné a vecné príspevky pri zohľadnení možných konfliktov záujmov.
3.Správna rada posúdi, a ak je to vhodné, schváli žiadosti o členstvo.
4.Zvolení pridružení členovia a výkonný riaditeľ, v úlohe zástupcu spoločného podniku, podpíšu list obsahujúci záväzok, v ktorom sa podrobne uvádza rozsah členstva, pokiaľ ide o obsah, činnosti, trvanie a príspevok pridružených členov do spoločného podniku vrátane uvedenia plánovaných dodatočných činností podľa článku 11 ods. 1 písm. b), ako aj ustanovení týkajúcich sa členstva a hlasovacích práv pridruženého člena v rámci správnej rady.
Článok 8
Zmeny alebo ukončenie členstva
1.Každý člen spoločného podniku môže ukončiť svoje členstvo v danom spoločnom podniku. Ukončenie nadobúda účinnosť a stáva sa neodvolateľným šesť mesiacov po informovaní výkonného riaditeľa spoločného podniku, ktorý informuje ostatných členov. Pokiaľ sa členovia nedohodnú inak, od dátumu ukončenia je člen oslobodený od všetkých záväzkov okrem tých, ktoré spoločný podnik schválil alebo ktoré mu vznikli pred ukončením príslušného členstva.
2.Každý člen informuje spoločný podnik o každom zlúčení alebo akvizícii medzi členmi, ktoré by mali vplyv na spoločný podnik, alebo o akomkoľvek prevzatí člena subjektom, ktorý nie je členom spoločného podniku.
3.Správna rada s cieľom zabezpečiť kontinuitu činnosti a chrániť záujmy Únie a spoločného podniku rozhodne, či ukončí členstvo ktoréhokoľvek člena uvedeného v odseku 2. Takéto ukončenie členstva nadobúda účinnosť a stane sa neodvolateľným najneskôr šesť mesiacov po rozhodnutí správnej rady alebo dňom uvedeným v tomto rozhodnutí podľa toho, čo nastane skôr. Dotknutý člen alebo členovia sa nezúčastňujú na hlasovaní správnej rady.
4.Každý súkromný člen informuje spoločný podnik o každej závažnej zmene svojho vlastníctva, kontroly alebo zloženia. Ak sa Komisia domnieva, že táto zmena pravdepodobne ovplyvní záujmy Únie alebo spoločného podniku z dôvodu bezpečnosti alebo verejného poriadku, môže navrhnúť správnej rade ukončiť členstvo dotknutého súkromného člena. Správna rada rozhodne, či ukončí členstvo dotknutého člena. Dotknutý súkromný člen sa nezúčastňuje na hlasovaní správnej rady.
5.Takéto ukončenie členstva nadobúda účinnosť a stane sa neodvolateľným najneskôr šesť mesiacov po rozhodnutí správnej rady alebo dňom uvedeným v tomto rozhodnutí podľa toho, čo nastane skôr.
6.Správna rada môže ukončiť členstvo každého člena, ktorý si neplní svoje záväzky na základe tohto nariadenia. Postup stanovený v článku 26 ods. 6 sa uplatňuje mutatis mutandis.
7.Bezprostredne po každej zmene alebo ukončení členstva spoločný podnik zverejní na svojom webovom sídle aktualizovaný zoznam svojich členov spolu s dátumom nadobudnutia účinnosti takejto zmeny.
8.Správna rada v prípade potreby a na základe článku 15 ods. 2 rozhodne o prerozdelení hlasovacích práv v správnej rade.
Článok 9
Prispievajúci partneri
1.Každý kandidát na prispievajúceho partnera, ako je vymedzené v článku 2 ods. 7, predloží správnej rade písomné potvrdenie. V písomnom potvrdení sa určí rozsah pôsobnosti partnerstva, pokiaľ ide o predmet, činnosti a trvanie, a podrobne sa uvedie príspevok žiadateľa pre spoločný podnik.
2.Správna rada posúdi písomné potvrdenie a žiadosť schváli alebo zamietne.
3.Únia môže po schválení žiadosti uznať príspevok prispievajúceho partnera pre spoločný podnik uvoľnením dodatočných finančných príspevkov v maximálnych sumách uvedených v článku 100 písm. b) a článku 116 písm. b).
4.Prispievajúci partneri nemajú hlasovacie práva v správnej rade spoločného podniku.
Článok 10
Finančný príspevok Únie
1.Finančný príspevok Únie pre spoločné podniky vrátane rozpočtových prostriedkov Európskeho združenia voľného obchodu kryje administratívne a prevádzkové náklady v maximálnych sumách uvedených v druhej časti. Príspevok Únie uvedený v druhej časti sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
2.Príspevok Únie sa vypláca z rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Únie vyčlenených pre osobitný program na vykonávanie programu Horizont Európa zriadenom rozhodnutím Rady XXXX/XXX/EÚ v súlade s článkom 62 ods. 1 písm. c) bodom iv) a článkom 154 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 pre subjekty uvedené v článku 71 uvedeného nariadenia.
3.Dodatočné prostriedky Únie dopĺňajúce príspevok uvedený v odseku 2 možno udeliť spoločným podnikom v súlade s článkom 62 ods. 1 písm. c) bodom iv) a článkom 154 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 2018/1046.
4.Pokiaľ ide o príspevky zodpovedajúce dodatočným úlohám udelené spoločnému podniku v súlade s článkom 5 ods. 3 alebo s odsekom 3 tohto článku, uplatňujú sa požiadavky článku 155 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.
5.Dodatočné príspevky z programov Únie zodpovedajúce dodatočným úlohám, ktoré boli udelené spoločnému podniku podľa odseku 3 tohto článku alebo článku 5 ods. 3, sa nezapočítavajú do výpočtu maximálneho finančného príspevku Únie uvedeného v druhej časti.
Článok 11
Príspevky členov iných ako Únia a prispievajúcich partnerov
1.Príspevky súkromných členov pozostávajú z:
a)vecných príspevkov na prevádzkové činnosti;
b)vecných príspevkov na dodatočné činnosti, ktoré schválila správna rada v súlade s článkom 16 ods. 2 písm. l);
c)finančných príspevkov.
2.Ak nie je v druhej časti uvedené inak, súkromní členovia oznamujú každý rok do 31. marca svojej príslušnej správnej rade hodnotu príspevkov uvádzaných v odseku 1 písm. b) zaplatených v každom z predchádzajúcich rozpočtových rokov. Na účely ocenenia týchto príspevkov sa náklady stanovujú v súlade s obvyklými postupmi nákladového účtovníctva príslušných subjektov s prihliadnutím na uplatniteľné normy účtovníctva krajiny, v ktorej je príslušný subjekt usadený, a v súlade s platnými ustanoveniami medzinárodných účtovných štandardov a medzinárodných štandardov finančného výkazníctva. Náklady osvedčuje nezávislý externý audítor vymenovaný príslušným subjektom. Ak z osvedčovania vyplynú nejasnosti, metódu oceňovania príspevkov môže overiť dotknutý spoločný podnik. V riadne odôvodnených prípadoch môže na oceňovanie príspevkov správna povoliť využitie jednorazových platieb alebo jednotkových nákladov.
3.Na účely tohto nariadenia náklady vynaložené pri dodatočných činnostiach nepodliehajú auditu zo strany dotknutého spoločného podniku ani žiadneho orgánu Únie.
4.Príspevky účastníckych štátov pozostávajú z finančných príspevkov.
5.Príspevky medzinárodných organizácií pozostávajú z finančných príspevkov a vecných príspevkov na prevádzkové činnosti.
6.Príspevky prispievajúcich partnerov zodpovedajú sumám, ku ktorým sa zaviazali v písomnom potvrdení, keď sa stali prispievajúcimi partnermi, a pozostávajú z:
a)finančných príspevkov;
b)vecných príspevkov na prevádzkové činnosti.
7.Komisia môže ukončiť, úmerne znížiť alebo pozastaviť finančný príspevok Únie do spoločného podniku alebo začať postup likvidácie uvedený v článku 43 v ktoromkoľvek z týchto prípadov:
a)ak dotknutý spoločný podnik nespĺňa podmienky na udelenie príspevku Únie, alebo
b)ak členovia iní ako Únia alebo ich konštituenti alebo ich prepojené subjekty neprispejú, prispejú len čiastočne, nedodržia lehoty stanovené v odseku 2 v súvislosti s príspevkami uvedenými v odseku 1, 4 a 5 tohto článku, alebo
c)v dôsledku výsledkov hodnotení uvedených v článku 171 ods. 2.
8.Rozhodnutie Komisie ukončiť, úmerne znížiť alebo pozastaviť finančný príspevok Únie nebráni tomu, aby sa uhradili oprávnené náklady, ktoré už vynaložili členovia iní ako Únia do oznámenia rozhodnutia spoločnému podniku.
9.Na základe postupu stanoveného v článku 26 ods. 6 je každý člen spoločného podniku iný ako Únia, ktorý si neplní svoje záväzky týkajúce sa príspevkov uvedených v tomto nariadení, pozbavený hlasovacieho práva v správnej rade až do času, kým si nesplní svoje záväzky. Ak si takýto člen povinnosti nesplní ani po uplynutí dodatočnej šesťmesačnej lehoty, členstvo sa mu odníme, pokiaľ správna rada v riadne odôvodnených prípadoch nerozhodne inak. Dotknutý subjekt sa nezúčastňuje na hlasovaní správnej rady.
KAPITOLA 3
Organizácia spoločných podnikov
Článok 12
Synergie a efektívnosť funkcií spoločného administratívneho oddelenia
1.Spoločné podniky uzavrú do jedného roka od prijatia tohto nariadenia dohody o úrovni poskytovaných služieb, pokiaľ ide o funkcie spoločného administratívneho oddelenia, a to pokiaľ v druhej časti nie je uvedené inak a vzhľadom na potrebu zabezpečiť rovnocennú úroveň ochrany finančných záujmov Únie pri poverovaní spoločných podnikov úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu. Takéto funkcie, ktoré podliehajú potvrdeniu ich životaschopnosti a následnému preverovaniu zdrojov, zahŕňajú tieto oblasti:
a)podpora ľudských zdrojov;
b)právna podpora;
c)informačné a komunikačné technológie;
d)účtovníctvo (okrem pokladnice);
e)komunikácia;
f)logistika, správa podujatí a zasadacích miestností;
g)podpora auditu a stratégie na boj proti podvodom každého spoločného podniku.
2.Funkcie spoločného administratívneho oddelenia uvedené v odseku 1 poskytuje jeden alebo viacero vybraných spoločných podnikov pre všetky ostatné spoločné podniky. S cieľom zabezpečiť súdržnú organizačnú štruktúru sa vzájomne súvisiace funkcie vykonávajú v rámci rovnakého spoločného podniku.
3.Dohodou o úrovni poskytovaných služieb uvedenou v odseku 1 sa umožní presun rozpočtových prostriedkov alebo pokrytie nákladov za poskytovanie spoločných služieb medzi spoločnými podnikmi.
4.Bez toho, aby bolo dotknuté preradenie na iné úlohy v rámci spoločného podniku alebo iné správne opatrenia, ktoré nemajú vplyv na pracovné zmluvy, môžu byť zamestnanci poverení funkciami presunutými do spoločného administratívneho oddelenia, ktoré spravuje iný spoločný podnik, presunutí do uvedeného spoločného podniku. Ak dotknutý zamestnanec písomne vyjadrí svoje odmietnutie, môže spoločný podnik ukončiť zmluvu tohto zamestnanca za podmienok uvedených v článku 47 PZOZ.
5.Zamestnanci uvedení v odseku 4, ktorí sú presunutí do spoločného podniku spravujúceho spoločné administratívne oddelenie, si zachovajú rovnaký druh zmluvy, funkčnú skupinu a platovú triedu a celé obdobie ich zamestnania sa považuje za vykonané v uvedenom spoločnom podniku.
Článok 13
Orgány spoločných podnikov
1.Každý spoločný podnik má správnu radu a výkonného riaditeľa.
2.Spoločný podnik môže mať zároveň vedecký poradný orgán, skupinu zástupcov štátov a skupinu zainteresovaných strán, ako aj iný takýto orgán v súlade s ustanoveniami v druhej časti.
3.Pri vykonávaní svojich úloh každý orgán spoločných podnikov plní iba ciele stanovené v tomto nariadení a koná len v rozsahu činností spoločného podniku, na ktorých účely bol zriadený.
4.Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, sa môžu orgány dvoch alebo viacerých spoločných podnikov rozhodnúť nadviazať štruktúrovanú spoluprácu, a to aj prostredníctvom pravidelných zasadnutí alebo spoločných výborov.
ODDIEL 1
Správna rada
Článok 14
Zloženie správnej rady
1.Správna rada sa skladá z najmenej dvoch zástupcov Komisie zastupujúcich Úniu a určitého počtu zástupcov každého člena spoločného podniku iného ako Únia, ako sa stanovuje v druhej časti vo vzťahu ku každému spoločnému podniku.
2.Ak sú v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. b) členmi spoločného podniku účastnícke štáty, do správnej rady sa vymenuje jeden zástupca každého účastníckeho štátu.
Článok 15
Fungovanie správnej rady
1.Zástupcovia členov v správnej rade vynaložia maximálne úsilie na prijímanie rozhodnutí na základe konsenzu. Ak sa konsenzus nedosiahne, hlasuje sa. Rozhodnutie sa považuje za prijaté aspoň 75 % väčšinou všetkých hlasov vrátane hlasov tých členov, ktorí nie sú prítomní.
Prijímanie rozhodnutí správnou radou môže podliehať aj akýmkoľvek príslušným osobitným pravidlám stanoveným v druhej časti.
2.Únia má 50 % hlasovacích práv, pokiaľ v druhej časti nie je uvedené inak. Hlasovacie práva Únie sú nedeliteľné.
Hlasovacie práva členov iných ako Únia podliehajú osobitným pravidlám stanoveným v druhej časti.
3.Predsedu správnej rady vymenúva na základe každoročnej rotácie striedavo Únia a ostatní zástupcovia, pokiaľ v druhej časti nie je uvedené inak.
4.Riadne zasadnutia správnej rady sa konajú aspoň dvakrát do roka. Mimoriadne zasadnutia sa zvolávajú na žiadosť predsedu, výkonného riaditeľa, Komisie alebo väčšiny zástupcov členov iných ako Únia alebo účastníckych štátov. Zasadnutia správnej rady zvoláva predseda a konajú sa v sídle dotknutého spoločného podniku, ak správna rada v riadne odôvodnených prípadoch výnimočne nestanoví inak.
5.Výkonný riaditeľ sa zúčastňuje na zasadnutiach a má právo zúčastniť sa na rokovaniach, ale nemá hlasovacie právo.
6.Predsedovia iných orgánov dotknutého spoločného podniku majú právo zúčastňovať sa na zasadnutiach správnej rady ako pozorovatelia vždy, keď sa rokuje o otázkach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti ich úloh. Môžu sa zúčastniť na rokovaniach, ale nemajú hlasovacie právo.
7.Ďalšie osoby, najmä zástupcovia iných európskych partnerstiev, výkonných alebo regulačných agentúr, regionálnych orgánov v Únii a európskych technologických platforiem, môže predseda v jednotlivých prípadoch, ktoré podliehajú pravidlám dôvernosti a konfliktu záujmov, prizvať ako pozorovateľov.
8.Správna rada je uznášaniaschopná, keď je prítomná Komisia, súkromní členovia a v prípade potreby vedúci delegáti najmenej troch účastníckych štátov.
9.Zástupcovia členov nie sú osobne zodpovední za kroky, ktoré vykonali vo funkcii zástupcov v správnej rade.
10.Správna rada prijíma svoj rokovací poriadok.
11.Zástupcovia členov sú viazaní ustanoveniami kódexu správania. V kódexe správania sa ustanovujú povinnosti týchto členov chrániť integritu a povesť príslušného spoločného podniku a Únie.
Článok 16
Úlohy správnej rady
1.Správna rada každého spoločného podniku nesie celkovú zodpovednosť za strategické smerovanie a činnosť tohto spoločného podniku a dohliada na vykonávanie jeho činností.
Komisia sa v rámci svojej úlohy v správnej rade snaží zabezpečiť koordináciu medzi činnosťami spoločných podnikov a relevantnými činnosťami programov financovania zo zdrojov Únie s cieľom podporiť synergie a komplementárnosť pri určovaní priorít spoločného výskumu.
2.Správna rada plní tieto úlohy:
a)zabezpečuje dôkladné a včasné monitorovanie pokroku pri plnení programu spoločného podniku pre výskum a inováciu a jednotlivých akcií vzhľadom na priority Komisie a Strategický výskumný a inovačný program, pričom na zabezpečenie plnenia cieľov spoločného podniku v prípade potreby prijíma nápravné opatrenia;
b)posudzuje, schvaľuje alebo zamieta žiadosti o členstvo v súlade s článkom 7;
c)posudzuje, schvaľuje alebo zamieta žiadosti potenciálnych prispievajúcich partnerov v súlade s článkom 9;
d)rozhoduje o ukončení členstva v spoločnom podniku, pokiaľ ide o ktoréhokoľvek člena, ktorý si neplní svoje povinnosti podľa tohto nariadenia alebo v súlade s článkom 8 ods. 2 a 3;
e)prijíma rozpočtové pravidlá spoločného podniku v súlade s článkom 25;
f)prijíma ročný rozpočet a plán pracovných miest vrátane počtu stálych a dočasných pracovných miest podľa funkčnej skupiny a podľa platovej triedy, ako aj počtu zmluvných zamestnancov a vyslaných národných expertov vyjadreného v ekvivalente plného pracovného času;
g)rozhoduje o rozdelení administratívnych nákladov medzi členov iných ako Únia, ak títo členovia nedosiahnu dohodu v súlade s článkom 26 ods. 2;
h)vo vzťahu k zamestnancom spoločného podniku vykonáva v súlade s odsekom 4 právomoci zverené menovaciemu orgánu na základe Služobného poriadku úradníkov Európskej únie (ďalej len „služobný poriadok“) a orgánu oprávneného uzatvárať pracovné zmluvy (ďalej len „právomoci menovacieho orgánu“) na základe Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie (ďalej len „ PZOZ“);
i)vymenúva, odvoláva a predlžuje funkčné obdobie výkonného riaditeľa, usmerňuje jeho činnosť a sleduje jeho výkon;
j)prijíma Strategický výskumný a inovačný program na začiatku iniciatívy a podľa potreby ho mení počas celého trvania programu Horizont Európa. Strategický výskumný a inovačný program určuje cielený vplyv partnerstva, predpokladané portfólio činností, merateľné očakávané výsledky, zdroje, ciele a míľniky v stanovenom časovom rámci. Určujú sa v ňom aj ďalšie európske partnerstvá, s ktorými spoločný podnik nadväzuje formálnu a pravidelnú spoluprácu, a možnosti vytvárania synergií medzi akciami spoločného podniku a národnými alebo regionálnymi iniciatívami a politikami na základe informácií získaných od účastníckych štátov alebo skupiny zástupcov štátov, ako aj synergií s ostatnými programami Únie;
k)prijíma pracovný program a odhady zodpovedajúcich výdavkov podľa návrhu výkonného riaditeľa na vykonávanie Strategického výskumného a inovačného programu vrátane administratívnych činností, obsahu výziev na predkladanie návrhov, oblastí výskumu, na ktoré sa vzťahujú spoločné výzvy a spolupráca s inými partnerstvami, uplatniteľnej miery financovania na každú výzvu, ako aj súvisiacich pravidiel postupu predkladania, hodnotenia, výberu, prideľovania a preskúmavania, s osobitným dôrazom na spätnú väzbu k politickým požiadavkám;
l)schvaľuje ročný plán dodatočných činností uvedený v prílohe k hlavnej časti pracovného programu na základe návrhu členov iných ako Únia a po porade s vedeckým poradným orgánom alebo orgánom uvedeným v druhej časti;
m)zabezpečuje strategické smerovanie, pokiaľ ide o spoluprácu s inými európskymi partnerstvami v súlade so Strategickým výskumným a inovačným programom;
n)posudzuje konsolidovanú výročnú správu o činnosti vrátane zodpovedajúcich výdavkov a rozpočtu vyčleneného na spoločné výzvy s inými európskymi partnerstvami;
o)zaujíma stanovisko ku konečnej účtovnej závierke spoločného podniku;
p)podľa potreby zabezpečuje zriadenie oddelenia vnútorného auditu spoločného podniku;
q)na základe odporúčania výkonného riaditeľa schvaľuje organizačnú štruktúru programovej kancelárie;
r)na základe odporúčania výkonného riaditeľa schvaľuje komunikačnú politiku spoločného podniku;
s)schvaľuje zoznam akcií vybraných na financovanie;
t)prijíma vykonávacie predpisy na účely vykonávania služobného poriadku a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov v súlade s článkom 110 ods. 2 služobného poriadku;
u)prijíma pravidlá vysielania národných expertov do spoločných podnikov alebo využívania stážistov;
v)podľa potreby zriaďuje poradné alebo pracovné skupiny, a to aj v spolupráci s inými spoločnými podnikmi, ktoré dopĺňajú orgány spoločného podniku uvedené v článku 13, a to na určené obdobie a na splnenie konkrétneho účelu;
w)podľa potreby predkladá Komisii žiadosť o akúkoľvek zmenu tohto nariadenia navrhnutú členom spoločného podniku;
x)požaduje od vedeckého poradného orgánu spoločného podniku alebo jeho členov vedecké poradenstvo alebo analýzu konkrétnych otázok, a to aj pokiaľ ide o vývoj v príbuzných sektoroch;
y)prijme do konca roku 2022 plán na postupné ukončenie spoločného podniku z financovania programu Horizont Európa na odporúčanie výkonného riaditeľa;
z)zabezpečuje vykonávanie akejkoľvek úlohy, ktorá nie je osobitne pridelená konkrétnemu orgánu spoločného podniku, s výhradou možnosti, že správna rada môže prideliť takúto úlohu inému orgánu príslušného spoločného podniku.
3.Na správnu radu spoločného podniku sa môžu vzťahovať aj osobitné pravidlá stanovené v druhej časti.
4.Správna rada prijíma v súlade s článkom 110 ods. 2 služobného poriadku rozhodnutie na základe článku 2 ods. 1 služobného poriadku a článku 6 PZOZ, ktorým deleguje príslušné právomoci menovacieho orgánu na výkonného riaditeľa a ktorým vymedzuje podmienky, za ktorých možno toto delegovanie právomoci pozastaviť. Výkonný riaditeľ je oprávnený uvedené právomoci delegovať ďalej.
ODDIEL 2
Výkonný riaditeľ
Článok 17
Vymenovanie výkonného riaditeľa, jeho odvolanie a predĺženie jeho funkčného obdobia
1.Výkonného riaditeľa vymenúva správna rada na základe zásluh a schopností zo zoznamu kandidátov navrhnutých Komisiou na základe otvoreného a transparentného výberového konania, pri ktorom sa rešpektuje zásada rodovej rovnováhy.
2.Komisia predloží zoznam kandidátov na pozíciu výkonného riaditeľa po konzultácií s členmi spoločného podniku inými ako Únia. Na účely takejto konzultácie členovia spoločného podniku iní ako Únia vymenujú na základe spoločnej dohody svojich zástupcov, ako aj pozorovateľa v mene správnej rady.
3.Výkonný riaditeľ je zamestnancom zamestnaným ako dočasným zástupca spoločného podniku podľa článku 2 písm. a) PZOZ.
Na účely uzatvorenia pracovnej zmluvy s výkonným riaditeľom zastupuje spoločný podnik predseda správnej rady.
4.Funkčné obdobie výkonného riaditeľa je štyri roky. Na konci uvedeného obdobia Komisia po porade s členmi inými ako Únia posúdi vykonávanie činností výkonného riaditeľa a budúce úlohy a výzvy pre spoločný podnik.
5.Správna rada spoločného podniku môže na návrh Komisie, v ktorom sa zohľadní posúdenie uvedené v odseku 4, predĺžiť funkčné obdobie výkonného riaditeľa, a to iba raz a najviac na obdobie troch rokov.
6.Výkonný riaditeľ, ktorého funkčné obdobie sa predĺžilo, sa nemôže zúčastniť na ďalšom výberovom konaní na rovnakú funkciu.
7.Výkonný riaditeľ môže byť z funkcie odvolaný len rozhodnutím správnej rady, ktorá koná na návrh Komisie, a to po konzultácii podľa potreby s členmi spoločného podniku inými ako Únia.
Článok 18
Úlohy výkonného riaditeľa
1.Výkonný riaditeľ je vedúci výkonný pracovník zodpovedný za každodenné riadenie spoločného podniku v súlade s rozhodnutiami správnej rady. Správnej rade poskytuje všetky informácie potrebné na vykonávanie jej funkcií. Bez toho, aby boli dotknuté príslušné právomoci inštitúcií Únie a správnej rady, výkonný riaditeľ nesmie žiadať ani prijímať pokyny od žiadnej vlády či akéhokoľvek iného orgánu.
2.Výkonný riaditeľ je právnym zástupcom spoločného podniku. Zodpovedá sa správnej rade spoločného podniku.
3.Výkonný riaditeľ plní rozpočet spoločného podniku.
4.Výkonný riaditeľ plní pre spoločný podnik tieto úlohy:
a)zabezpečuje udržateľné a efektívne riadenie spoločného podniku;
b)pripravuje a predkladá správnej rade na prijatie návrh ročného rozpočtu a plán pracovných miest;
c)pripravuje a predkladá správnej rade na prijatie pracovný program a odhady zodpovedajúcich výdavkov spoločného podniku na vykonávanie Strategického výskumného a inovačného programu;
d)predkladá správnej rade na vyjadrenie stanoviska ročnú účtovnú závierku spoločného podniku;
e)pripravuje a predkladá správnej rade na posúdenie a schválenie konsolidovanú výročnú správu o činnosti;
f)monitoruje príspevky uvedené v článku 11 ods. 1 písm. a), pravidelne podáva správnej rade správy o pokroku pri dosahovaní cieľov a v prípade potreby navrhuje nápravné alebo opravné opatrenia;
g)nadväzuje formálnu a pravidelnú spoluprácu s európskymi partnerstvami určenými v Strategickom výskumnom a inovačnom programe a v súlade so strategickým smerovaním poskytnutým správnou radou;
h)zastupuje spoločný podnik na zasadnutiach v rámci riadenia programu Horizont Európa;
i)predkladá správnej rade na schválenie zoznam akcií, ktoré má spoločný podnik vybrať na financovanie;
j)na základe otvorenej výzvy na vyjadrenie záujmu posudzuje prihlášky za pridružených členov do spoločného podniku a predkladá správnej rade návrhy na pridružených členov;
k)pravidelne informuje ostatné orgány spoločného podniku o všetkých záležitostiach týkajúcich sa ich úlohy;
l)podpisuje jednotlivé dohody o grantoch a rozhodnutia v mene spoločného podniku spadajúce do jeho kompetencie;
m)podpisuje verejné zákazky v mene spoločného podniku;
n)vykonáva komunikačnú politiku spoločného podniku;
o)organizuje a riadi činnosti a zamestnancov spoločného podniku a vykonáva nad nimi dohľad v rozsahu svojho poverenia správnou radou;
p)zavádza účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a zabezpečuje jeho fungovanie, a informuje správnu radu o všetkých jeho podstatných zmenách;
q)chráni finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu pomocou účinných kontrol, a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním nenáležite vyplatených súm a prípadne uplatňovaním účinných, primeraných a odrádzajúcich správnych a finančných sankcií;
r)zabezpečuje vykonávanie posúdení rizík a riadenia rizík pre spoločný podnik;
s)prijíma akékoľvek iné opatrenia potrebné na posúdenie pokroku dosiahnutého spoločným podnikom v plnení jeho cieľov;
t)pripravuje a predkladá správnej rade na prijatie plán postupného ukončenia spoločného podniku z financovania programu Horizont Európa;
u)plní akékoľvek ďalšie úlohy, ktoré mu zverí alebo na neho deleguje správna rada, alebo ako sa vyžadujú v tomto nariadení;
v)má právomoc delegovať svoje právomoci na ďalších zamestnancov s výhradou pravidiel, ktoré sa majú prijať v súlade s článkom 16 ods. 4 posledným bodom.
5.Na výkonného riaditeľa sa môžu vzťahovať aj akékoľvek osobitné pravidlá stanovené v druhej časti.
6.Výkonný riaditeľ zriadi programovú kanceláriu, ktorá na jeho zodpovednosť vykonáva všetky podporné úlohy spoločného podniku vyplývajúce z tohto nariadenia. Programová kancelária sa skladá zo zamestnancov spoločného podniku a k jej úlohám patrí predovšetkým:
a)poskytovanie podpory vytvárania a riadenia vhodného účtovného systému v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku;
b)riadenie vykonávania pracovného programu spoločného podniku počas celého cyklu vykonávania;
c)poskytovanie všetkých relevantných informácií a pomoci členom a orgánom spoločného podniku, ktoré potrebujú pri plnení svojich povinností;
d)plnenie funkcie sekretariátu orgánov spoločného podniku a poskytovanie podpory poradným skupinám zriadeným správnou radou.
ODDIEL 3
Poradné orgány
Článok 19
Vedecké poradenstvo
1.Spoločné podniky vyhľadávajú nezávislé vedecké poradenstvo prostredníctvom:
a)vedeckého poradného orgánu alebo jeho členov, ktorý zriadi spoločný podnik v súlade s príslušnými ustanoveniami uvedenými v druhej časti a s výhradou ustanovení tohto článku a/alebo
b)ad hoc žiadostí o externú expertízu predložených správnou radou spoločnému podniku v konkrétnych otázkach.
Vo výnimočných prípadoch a v odôvodnených prípadoch môžu časť funkcie vedeckého poradenstva vykonávať členovia spoločného podniku iní ako Únia, a to za predpokladu, že nedôjde ku konfliktu záujmov.
2.Medzi členmi vedeckého poradného orgánu musí byť vyvážené zastúpenie odborníkov v rozsahu činností spoločného podniku, a to aj pokiaľ ide o rodovú rovnováhu. Členovia vedeckého poradného orgánu spoločne disponujú potrebnými vedeckými kompetenciami a odbornými znalosťami, ktoré sa týkajú danej technickej oblasti, aby mohli spoločnému podniku vydávať vedecky podložené odporúčania s prihliadnutím na sociálno-ekonomický vplyv týchto odporúčaní a ciele spoločného podniku.
3.Členovia vedeckého poradného orgánu, ako aj prizvaní pozorovatelia, sú viazaní povinnosťou zachovávať služobné tajomstvo, ktorá sa v zmysle zmlúv a ich vykonávacích predpisov vzťahuje na všetkých členov inštitúcií a ich zamestnancov, ako aj bezpečnostnými predpismi Komisie o ochrane citlivých neutajovaných skutočností a utajovaných skutočností Únie stanovenými v rozhodnutiach Komisie (EÚ, Euratom) 2015/443 39 a 2015/444 40 .
4.Správna rada stanoví konkrétne kritériá a výberový proces pre zloženie vedeckého poradného orgánu spoločného podniku a vymenúva jeho členov. Správna rada v prípade potreby zváži prípadných kandidátov navrhnutých skupinou zástupcov štátov spoločného podniku.
5.Vedecký poradný orgán si zvolí spomedzi svojich členov predsedu.
6.Vedecký poradný orgán sa schádza najmenej dvakrát ročne a zasadnutia zvoláva predseda. Predseda môže ako pozorovateľov prizvať na svoje zasadnutia ďalšie osoby. Vedecký poradný orgán prijíma svoj rokovací poriadok.
7.Vedecký poradný orgán plní tieto úlohy:
a)poskytuje poradenstvo v súvislosti s vedeckými prioritami, ktoré sa majú riešiť v pracovných plánoch, v súlade so Strategickým výskumným a inovačným programom a strategickým plánovaním programu Horizont Európa;
b)poskytuje poradenstvo v oblasti vedeckých úspechov, ktoré budú opísané vo výročnej správe o činnosti;
c)vzhľadom na pokrok dosiahnutý v rámci Strategického výskumného a inovačného programu a jednotlivých akcií navrhuje správnej rade v prípade potreby nápravné opatrenia alebo zmenu smerovania;
d)poskytuje nezávislé poradenstvo a vedecké analýzy o konkrétnych otázkach podľa požiadaviek správnej rady, najmä pokiaľ ide o vývoj v príbuzných sektoroch;
e)ak sa to uvádza v druhej časti, vyhodnocuje výsledky technologických a inovačných akcií, ktoré financuje spoločný podnik, a podáva správu správnej rade;
f)ak sa to uvádza v druhej časti, zúčastňuje sa na výboroch pre integráciu sektorov osobitne zriadených medzi európskymi partnerstvami v rámci programu Horizont Európa s cieľom umožniť synergie;
g)vykonáva akékoľvek ďalšie úlohy uvedené v druhej časti.
8.Po každom zasadnutí vedeckého poradného orgánu predkladá jeho predseda správnej rade správu, v ktorej uvedie stanoviská orgánu a jeho členov k záležitostiam prerokovaným počas zasadnutia.
9.Vedecký poradný orgán môže z vlastnej iniciatívy poskytovať správnej rade poradenstvo, aby s ním prerokovala konkrétne body, ktoré nie sú predmetom úloh uvedených v odseku 7.
Článok 20
Skupina zástupcov štátov
1.S výnimkou prípadov, keď sa členské štáty a pridružené krajiny zúčastňujú na spoločnom podniku ako členovia alebo konštituenti členov, spoločné podniky zriaďujú skupinu zástupcov štátov uvedenú v druhej časti, s výhradou ustanovení tohto článku.
2.Skupina zástupcov štátov sa skladá z jedného zástupcu a jedného náhradníka z každého členského štátu a každej pridruženej krajiny. Skupina zástupcov štátov si volí predsedu spomedzi svojich členov.
3.Skupina zástupcov štátov sa schádza najmenej dvakrát ročne. Zasadnutia zvoláva predseda. Na zasadnutiach sa ako pozorovatelia zúčastňujú predseda správnej rady a výkonný riaditeľ, prípadne ich zástupcovia.
4.Na zasadnutia skupiny zástupcov štátov sa môžu vzťahovať akékoľvek príslušné osobitné ustanovenia uvedené v druhej časti.
5.Predseda skupiny zástupcov štátov môže na jej zasadnutia pozvať ako pozorovateľov ďalšie osoby, predovšetkým zástupcov príslušných federálnych alebo regionálnych orgánov v Únii, zástupcov združení MSP a zástupcov iných orgánov spoločného podniku.
6.Program zasadnutí skupiny zástupcov štátov sa rozošle v dostatočnom časovom predstihu, aby sa zabezpečilo vhodné zastúpenie každého členského štátu a pridruženej krajiny. Program sa pre informáciu postúpi aj správnej rade.
7.So skupinou zástupcov štátov sa vykonávajú konzultácie a skupina zástupcov štátov najmä skúma informácie a poskytuje stanoviská konkrétne k týmto témam:
a)pokrok v realizácii programu spoločného podniku a dosahovanie jeho cieľov ako súčasti programu Horizont Európa vrátane informácií o výzvach na predkladanie návrhov a procesu ich hodnotenia;
b)aktualizácia strategického smerovania v súlade so strategickým plánovaním programu Horizont Európa a s ostatnými nástrojmi financovania z prostriedkov Únie a členských štátov;
c)prepojenie s programom Horizont Európa a ďalšími iniciatívami Únie, vnútroštátnymi prípadne regionálnymi iniciatívami vrátane fondov politiky súdržnosti v súlade so stratégiami inteligentnej špecializácie;
d)pracovné programy;
e)zapojenie MSP.
8.Skupina zástupcov štátov v prípade potreby podáva aj pravidelne správy správnej rade a funguje ako rozhranie so spoločným podnikom v týchto otázkach:
a)stav príslušných národných alebo regionálnych programov pre výskum a inováciu a určenie možných oblastí spolupráce vrátane konkrétnych akcií prijatých alebo plánovaných s cieľom zaviesť príslušné technológie a inovatívne riešenia;
b)konkrétne opatrenia prijaté na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, pokiaľ ide o podujatia v oblasti šírenia informácií, špecializované technické semináre a komunikačné činnosti;
c)konkrétne opatrenia na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, pokiaľ ide o činnosti zavádzania každej príslušnej iniciatívy do praxe;
d)vnútroštátne alebo regionálne politiky a iniciatívy s cieľom zabezpečiť komplementárnosť so zreteľom na Strategický výskumný a inovačný program spoločného podniku a ročné pracovné programy.
9.Skupina zástupcov štátov predkladá na konci každého kalendárneho roka správu, v ktorej sa opisujú vnútroštátne alebo regionálne politiky v rozsahu pôsobnosti spoločného podniku a určujú sa konkrétne spôsoby spolupráce s akciami, ktoré financuje spoločný podnik.
10.Skupina zástupcov štátov môže z vlastnej iniciatívy vypracúvať pre správnu radu odporúčania alebo návrhy týkajúce sa technických, riadiacich a finančných záležitostí, ako aj pracovných programov a ďalších dokumentov, najmä ak sa dotýkajú národných alebo regionálnych záujmov.
Správna rada bez zbytočného odkladu informuje skupinu zástupcov štátov o tom, ako implementovala tieto odporúčania alebo návrhy alebo uvedie dôvody v prípade, že ich neimplementovala.
11.Skupina zástupcov štátov dostáva pravidelne informácie, okrem iného o účasti na nepriamych akciách, ktoré financuje spoločný podnik, o výsledku každej výzvy na predkladanie návrhov a o výsledku vykonávania projektov, o synergiách s inými príslušnými programami Únie a o plnení rozpočtu spoločného podniku.
12.Skupina zástupcov štátov prijíma svoj rokovací poriadok.
13.Jeden alebo viac spoločných podnikov môže zriadiť spoločnú skupinu zástupcov štátov v súlade s príslušnými ustanoveniami uvedenými v druhej časti.
Článok 21
Skupina zainteresovaných strán
1.Spoločné podniky môžu zriadiť skupinu zainteresovaných strán v súlade s príslušnými ustanoveniami v druhej časti a s výhradou ustanovení tohto článku.
2.Skupina zainteresovaných strán je otvorená všetkým zainteresovaným stranám z verejného i súkromného sektora vrátane organizovaných skupín pôsobiacich v oblasti spoločného podniku, medzinárodným záujmovým skupinám z členských štátov, pridružených krajín, ako aj z iných krajín.
3.Skupina zainteresovaných strán je pravidelne informovaná o činnostiach spoločného podniku a vyzýva sa, aby sa vyjadrila k plánovaným iniciatívam spoločného podniku.
4.Zasadnutia skupiny zainteresovaných strán zvoláva výkonný riaditeľ.
5.Výkonný riaditeľ môže správnej rade odporučiť, aby o konkrétnych otázkach viedla konzultácie so skupinou zainteresovaných strán. Ak sa takáto konzultácia uskutoční, po príslušnej diskusii v skupine zainteresovaných strán sa správnej rade predloží správa.
KAPITOLA 4
Finančné a prevádzkové ustanovenia
ODDIEL 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 22
Pravidlá vzťahujúce sa na činnosti financované spoločnými podnikmi
1.Nariadenie o programe Horizont Európa sa vzťahuje na akcie financované spoločnými podnikmi v rámci programu Horizont Európa. Každý spoločný podnik sa v súlade s uvedeným nariadením považuje za financujúci orgán a poskytuje finančnú podporu na nepriame akcie podľa [článku 5] uvedeného nariadenia.
2.Na akcie financované spoločnými podnikmi v rámci programu Horizont Európa sa môžu vzťahovať aj akékoľvek osobitné ustanovenia uvedené v druhej časti.
3.Odchylne od [článku 36 ods. 4 písm. a)] nariadenia o programe Horizont Európa sa právo namietať vzťahuje aj na účastníkov tvoriacich výsledky, ktorí nezískali finančné prostriedky od spoločného podniku.
Článok 23
Plánovanie činnosti a finančné plánovanie
1.Výkonný riaditeľ predkladá správnej rade na prijatie návrh pracovného programu.
2.Pracovný program sa prijíma do konca roka, ktorý predchádza jeho vykonávaniu. Pracovný program sa zverejňuje na webovom sídle spoločného podniku a na podporu koordinácie s celkovou stratégiou programu Horizont Európa sa pre informáciu poskytuje príslušnému výboru pre program klastrov.
3.Výkonný riaditeľ vypracováva návrh ročného rozpočtu na ďalší rok a predkladá ho správnej rade na prijatie.
4.Ročný rozpočet na daný rok prijíma správna rada do konca roka, ktorý predchádza jeho vykonávaniu.
5.Ročný rozpočet sa upravuje tak, aby sa zohľadnila výška finančného príspevku Únie stanovená v rozpočte Únie.
Článok 24
Správy o činnosti a finančné správy
1.Výkonný riaditeľ poskytuje správnej rade konsolidovanú výročnú správu o činnosti týkajúcu sa plnenia svojich povinností v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku.
2.Konsolidovaná výročná správa o činnosti okrem iného obsahuje informácie o týchto aspektoch:
a)vykonané výskumné, inovačné a iné akcie a príslušné výdavky;
b)predložené návrhy v členení podľa typu účastníkov vrátane MSP a podľa krajín;
c)nepriame akcie vybrané na financovanie v členení podľa druhu účastníkov vrátane malých a stredných podnikov a podľa krajín a s uvedením príspevku príslušného spoločného podniku pre jednotlivých účastníkov a akcie;
d)ďalšie činnosti vykonávané členmi inými ako Únia;
e)spolupráca s inými európskymi partnerstvami vrátane spoločných výziev a synergií medzi akciami spoločného podniku a vnútroštátnymi alebo regionálnymi iniciatívami a politikami.
3.Účtovník spoločného podniku odosiela účtovníkovi Komisie a Európskemu dvoru audítorov predbežnú účtovnú závierku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku.
4.Výkonný riaditeľ odosiela Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu dvoru audítorov správu o rozpočtovom a finančnom riadení v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku.
5.Postup udelenia absolutória sa vykoná v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku.
ODDIEL 2
Finančné ustanovenia
Článok 25
Rozpočtové pravidlá
1.Spoločné podniky prijímajú svoje osobitné rozpočtové pravidlá v súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.
2.Rozpočtové pravidlá sa zverejňujú na webovom sídle príslušného spoločného podniku.
Článok 26
Zdroje financovania
1.Každý spoločný podnik financuje spoločne Únia, členovia iní ako Únia a prispievajúci partneri prostredníctvom finančných príspevkov a vecných príspevkov na prevádzkové činnosti.
2.Členovia iní ako Únia sa dohodnú na spôsobe rozdelenia spoločného príspevku medzi nimi v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku.
3.Prevádzkové náklady spoločného podniku sa hradia z týchto príspevkov:
a)finančný príspevok Únie;
b)finančné príspevky súkromných členov, ich konštituentov alebo prepojených subjektov, prispievajúcich partnerov alebo medzinárodnej organizácie, ktorá je členom spoločného podniku;
c)finančné príspevky účastníckych štátov;
d)vecné príspevky vymedzené v článku 2 ods. 8;
4.Zdroje spoločného podniku zahrnuté do jeho rozpočtu pozostávajú z týchto príspevkov:
a)finančné príspevky členov do spoločného podniku na administratívne náklady, rovnako rozdelené každý rok medzi Úniu a členov iných ako Únia, pokiaľ nie je uvedené inak vzhľadom na osobitnú povahu členstva spoločného podniku;
b)finančné príspevky členov alebo prispievajúcich partnerov do spoločného podniku na prevádzkové náklady;
c)každý príjem vytvorený spoločným podnikom;
d)akékoľvek iné finančné príspevky, zdroje a príjmy.
Všetky úroky z príspevkov uvedených v odseku 4 sa považujú za jeho príjmy.
5.Akákoľvek nevyužitá časť príspevku na administratívne náklady sa môže sprístupniť na uhradenie prevádzkových nákladov dotknutého spoločného podniku.
6.Ak by členovia spoločného podniku iní ako Únia neplnili svoje záväzky týkajúce sa ich príspevku, výkonný riaditeľ im to písomne oznámi a určí primeranú lehotu, v ktorej by mali tento záväzok splniť. Ak si po uplynutí tohto obdobia príslušný člen iný ako Únia stále neplní záväzky, výkonný riaditeľ informuje Komisiu s ohľadom na potenciálne opatrenia a príslušného člena o tom, že je vylúčený z hlasovania v správnej rade v súlade s článkom 11 ods. 9.
7.Zdroje spoločného podniku a jeho činnosti sa použijú na plnenie jeho cieľov a úloh stanovených v článkoch 4, 5, 44, 45, 55, 56, 71, 72, 83, 84, 97, 98, 113, 114, 124, 125, 142, 143, 159 a 160.
8.Spoločný podnik vlastní všetky aktíva, ktoré vytvorí alebo ktoré sa naň previedli na účely plnenia jeho cieľov a úloh stanovených v článkoch 4, 5, 44, 45, 55, 56, 71, 72, 83, 84, 97, 98, 113, 114, 124, 125, 142, 143, 159 a 160.
9.S výnimkou prípadu likvidácie spoločného podniku sa prebytok príjmov nad výdavkami jeho členom nevypláca, pokiaľ správna rada nerozhodne inak.
Článok 27
Finančné záväzky
1.Finančné záväzky spoločného podniku nepresiahnu výšku dostupných finančných prostriedkov alebo prostriedkov, ktoré sa jeho členovia a prispievajúci partneri zaviazali poskytnúť do jeho rozpočtu.
2.Rozpočtové záväzky spoločných podnikov uvedené v článku 3 ods. 1 písm. b), d) a h) sa môžu rozdeliť na ročné splátky. Do 31. decembra 2024 nepresiahne kumulatívna výška týchto rozpočtových záväzkov v splátkach 50 percent maximálneho príspevku Únie stanoveného v článku 10. Do ročných splátok nebude od januára 2025 zahrnutých najmenej 20 percent kumulatívneho rozpočtu zostávajúcich rokov.
Článok 28
Ochrana finančných záujmov členov
1.Spoločný podnik poskytuje zamestnancom Komisie a ďalším osobám povereným spoločným podnikom alebo Komisiou, ako aj Dvoru audítorov prístup do svojich priestorov a k všetkým informáciám vrátane informácií v elektronickej podobe, ktoré sú potrebné na vykonanie auditov.
2.Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol na mieste a inšpekcií v súlade s ustanoveniami a postupmi podľa nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 41 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES, Euratom) č. 883/2013 42 a s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou, rozhodnutím alebo zmluvou financovanou podľa tohto nariadenia nedošlo k podvodu, korupcii ani nijakému inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
3.Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/1939 43 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako je stanovené v článku 4 uvedeného nariadenia.
4.Bez ohľadu na odseky 1 a 3 musia dohody, rozhodnutia a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia obsahovať ustanovenia, ktoré výslovne splnomocňujú Komisiu, príslušný spoločný podnik, Európsky dvor audítorov, Európsku prokuratúru a úrad OLAF, aby vykonávali takéto audity, kontroly na mieste a vyšetrovania, a to podľa svojich príslušných právomocí.
5.Každý spoločný podnik zaistí primeranú ochranu finančných záujmov svojich členov prostredníctvom vykonávania alebo poverovania vykonávaním príslušných interných a externých kontrol.
6.Každý spoločný podnik pristúpi k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) 44 . Každý spoločný podnik prijíma nevyhnutné opatrenia potrebné na uľahčenie vnútorných vyšetrovaní vykonávaných úradom OLAF.
Článok 29
Audity ex post
Audity výdavkov na nepriame akcie sa vykonávajú v súlade s [článkom 48] nariadenia o programe Horizont Európa ako súčasť nepriamych akcií programu Horizont Európa, najmä v súlade so stratégiou auditu podľa [článku 48 ods. 2] uvedeného nariadenia.
Článok 30
Vnútorný audit
1.Vnútorný audítor Komisie má vo vzťahu k spoločnému podniku rovnaké právomoci, aké má vo vzťahu ku Komisii.
2.Správna rada môže zriadiť útvar vnútorného auditu v súlade s rozpočtovými pravidlami príslušného spoločného podniku.
ODDIEL 3
Prevádzkové rezervy
Článok 31
Dôvernosť
Bez toho, aby boli dotknuté články 32 a 34, každý spoločný podnik zabezpečuje ochranu dôverných informácií, ktorých zverejnenie nad rámec inštitúcií Únie a iných orgánov, úradov alebo agentúr Únie mohlo poškodiť záujmy jeho členov alebo účastníkov činností spoločného podniku. Takéto dôverné informácie okrem iného zahŕňajú osobné, obchodné, citlivé neutajované a utajované informácie.
Článok 32
Transparentnosť
Na dokumenty, ktoré má v držbe spoločný podnik, sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 45 .
Článok 33
Spracovanie osobných údajov
Ak si vykonávanie tohto nariadenia vyžaduje spracúvanie osobných údajov, vykoná sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 46 .
Článok 34
Prístup k výsledkom a informáciám o návrhoch
1.Spoločný podnik poskytuje inštitúciám Únie a orgánom, úradom alebo agentúram Únie prístup k všetkým informáciám v súvislosti s nepriamymi akciami, ktoré financuje. Tieto informácie zahŕňajú výsledky prijímateľov zúčastnených na nepriamych akciách spoločného podniku alebo všetky ďalšie informácie, ktoré sa považujú za nevyhnutné pre vypracúvanie, vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie politík alebo programov Únie. Tieto prístupové práva sú obmedzené na nekomerčné a nekonkurenčné využívanie a musia byť v súlade s platnými pravidlami dôvernosti.
2.Spoločný podnik na účely vypracúvania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia politík a programov Únie poskytuje Komisii informácie uvedené v predložených návrhoch.
KAPITOLA 5
Zamestnanci a zodpovednosť
ODDIEL 1
Zamestnanci, výsady a imunity
Článok 35
Zamestnanci
1.Na zamestnancov spoločných podnikov sa vzťahuje Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a PZOZ stanovené v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 a pravidlá prijaté spoločne inštitúciami Únie na účely uplatňovania služobného poriadku a PZOZ.
2.Počet zamestnancov je určený v pláne pracovných miest každého spoločného podniku, v ktorom je uvedený počet dočasných pracovných miest podľa funkčnej skupiny a podľa platovej triedy a počet zmluvných zamestnancov vyjadrený v ekvivalentoch plného pracovného času, v súlade s jeho ročným rozpočtom.
3.Medzi zamestnancov spoločného podniku patria dočasní zamestnanci a zmluvní zamestnanci.
4.Všetky náklady na zamestnancov znáša spoločný podnik.
Článok 36
Vyslaní národní experti a stážisti
1.Spoločný podnik môže využívať vyslaných národných expertov a stážistov, ktorí v ňom nie sú priamo zamestnaní. Počet vyslaných národných expertov vyjadrený v ekvivalentoch plného pracovného času sa doplní do informácií o zamestnancoch uvedených v článku 35 ods. 2 v súlade s ročným rozpočtom príslušného spoločného podniku.
2.Správna rada príslušného spoločného podniku prijme rozhodnutie, ktorým sa stanovia pravidlá vysielania národných expertov do príslušného spoločného podniku a zamestnávania stážistov.
Článok 37
Výsady a imunity
Na spoločné podniky a ich zamestnancov sa vzťahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ktorý je prílohou k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie.
ODDIEL 2
Zodpovednosť
Článok 38
Zodpovednosť spoločných podnikov
1.Zmluvná zodpovednosť spoločného podniku sa riadi príslušnými zmluvnými ustanoveniami a právom uplatniteľným na príslušnú dohodu, rozhodnutie alebo zmluvu.
2.Ak zodpovednosť nemá zmluvnú povahu, spoločný podnik nahradí akúkoľvek škodu spôsobenú jeho zamestnancami pri výkone ich funkcií v súlade so všeobecnými zásadami spoločnými pre právne poriadky členských štátov.
3.Každá platba vykonaná spoločným podnikom v súvislosti so zodpovednosťou uvedenou v odsekoch 1 a 2 a náklady a výdavky vzniknuté v tejto súvislosti sa považujú za výdavok spoločného podniku a pokryje sa zo zdrojov spoločného podniku.
4.Za plnenie svojich povinností sú zodpovedné výlučne spoločné podniky.
Článok 39
Zodpovednosť členov a poistenie
1.Finančná zodpovednosť členov spoločného podniku za jeho dlhy je obmedzená finančnými príspevkami do spoločného podniku.
2.Spoločné podniky uzavrú a udržiavajú vhodné poistenie.
Článok 40
Konflikt záujmov
1.Spoločný podnik, jeho orgány a zamestnanci pri vykonávaní svojej činnosti predchádzajú konfliktu záujmov.
2.Správna rada prijíma pravidlá prevencie, zamedzenia a riadenia konfliktu záujmov, pokiaľ ide o zamestnancov spoločného podniku, členov a iné osoby slúžiace v správnej rade a v ostatných orgánoch alebo skupinách spoločného podniku, v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom vo vzťahu k zamestnancom.
KAPITOLA 6
Urovnávanie sporov
Článok 41
Právomoc Súdneho dvora a rozhodné právo
1.Právomoc Súdneho dvora Európskej únie sa uplatňuje:
a)na základe ktorejkoľvek rozhodcovskej doložky obsiahnutej v dohodách alebo zmluvách uzatvorených spoločným podnikom alebo v jeho rozhodnutiach;
b)v sporoch týkajúcich sa náhrady škody spôsobenej zamestnancami spoločného podniku pri výkone ich funkcií;
c)v každom spore medzi spoločným podnikom a jeho zamestnancami v rozsahu a za podmienok stanovených v služobnom poriadku a PZOZ.
2.Na všetky záležitosti, na ktoré sa nevzťahuje toto nariadenie alebo iné právne akty Únie, sa uplatňuje právo štátu, v ktorom sa nachádza sídlo spoločného podniku.
Článok 42
Sťažnosti adresované ombudsmanovi
Rozhodnutia prijaté spoločným podnikom pri vykonávaní tohto nariadenia môžu byť predmetom sťažnosti adresovanej ombudsmanovi v súlade s článkom 238 Zmluvy.
KAPITOLA 7
Likvidácia
Článok 43
Likvidácia
1.Na konci obdobia stanoveného v článku 3 sa spoločné podniky zlikvidujú.
2.Okrem odseku 1 sa postup likvidácie spoločného podniku začína automaticky v prípade, ak Únia alebo všetci členovia iní ako Únia ukončia svoje členstvo v spoločnom podniku.
3.Na účely vykonania postupov likvidácie spoločného podniku vymenuje správna rada jedného alebo viacerých likvidátorov, ktorí budú dodržiavať rozhodnutia správnej rady.
4.Aktíva spoločného podniku sa počas postupu likvidácie použijú na uhradenie záväzkov a výdavkov súvisiacich s likvidáciou. Akýkoľvek prebytok sa rozdelí medzi aktuálnych členov spoločného podniku v čase likvidácie a to úmerne k ich finančnému príspevku do spoločného podniku. Akýkoľvek prebytok takto pridelený Únii sa vráti do všeobecného rozpočtu Únie.
5.Na zabezpečenie riadnej správy všetkých dohôd, ktoré spoločný podnik v likvidácii uzavrel, alebo rozhodnutí, ktoré prijal, ako aj akýchkoľvek verejných zákaziek s trvaním, ktoré je dlhšie ako trvanie spoločného podniku, sa stanoví postup ad hoc.
DRUHÁ ČASŤ
OSOBITNÉ USTANOVENIA JEDNOTLIVÝCH SPOLOČNÝCH PODNIKOV
HLAVA I
SPOLOČNÝ PODNIK PRE EURÓPSKE OBEHOVÉ HOSPODÁRSTVO VYUŽÍVAJÚCE BIOLOGICKÉ MATERIÁLY
Článok 44
Ďalšie ciele spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály
1.Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály má okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 aj tieto všeobecné ciele:
a)urýchliť inovačný proces a vývoj inovatívnych riešení využívajúcich biologické materiály;
b)urýchliť trhové zavedenie existujúcich vyspelých a inovatívnych riešení využívajúcich biologické materiály;
c)zabezpečiť vysokú úroveň environmentálneho správania priemyselných systémov využívajúcich biologické materiály.
2.Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály má aj tieto špecifické ciele:
a)zvýšiť intenzitu interdisciplinárnych výskumných a inovačných činností s cieľom využiť prínosy pokroku v oblasti vied o živej prírode a v ďalších vedných disciplínach pre vývoj a demonštráciu udržateľných riešení využívajúcich biologické materiály;
b)zvýšiť a integrovať výskumné a inovačné kapacity zainteresovaných strán v celej Únii s cieľom využiť potenciál miestneho biohospodárstva;
c)zvýšiť výskumnú a inovačnú kapacitu na riešenie výziev v oblasti životného prostredia a rozvoj udržateľnejších inovácií využívajúcich biologické materiály;
d)posilniť integráciu výskumných a inovačných procesov využívajúcich biologické materiály do priemyselných hodnotových reťazcov Únie;
e)znížiť riziko pre investície do výskumu a inovácií v spoločnostiach a projektoch v oblasti využívania biologických materiálov;
f)zabezpečiť, aby sa pri vývoji a realizovaní výskumných a inovačných projektov v oblasti využívania biologických materiálov zohľadňovali environmentálne hľadiská.
Článok 45
Ďalšie úlohy spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály
Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály vykonáva okrem úloh stanovených v článku 5 aj tieto úlohy:
a)zabezpečuje, aby sa ciele spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály dosiahli prostredníctvom programovania výskumných a inovačných činností verejných a súkromných partnerov;
b)mobilizuje verejné a súkromné financovanie výskumných a inovačných činností spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály;
c)podporuje multidisciplinárne výskumné a inovačné projekty s veľkým vplyvom, ktoré zlepšujú priemyselné inovácie v priemysle využívajúcom biologické materiály, s cieľom dosahovať ciele spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály;
d)zintenzívňuje výskumné a inovačné činnosti spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály v celom inovačnom reťazci od najnižšej po najvyššiu úroveň technologickej pripravenosti;
e)mobilizuje a integruje subjekty v oblasti výskumu a inovácií z vidieckych, pobrežných, mestských oblastí a regiónov s nevyužitým potenciálom pre rozvoj priemyslu využívajúceho biologické materiály, aby spolupracovali na projektových činnostiach;
f)zabezpečuje, aby sa výskumné a inovačné činnosti v rámci spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály zameriavali na otázky verejného záujmu, najmä na environmentálne a klimatické vlastnosti priemyslu využívajúceho biologické materiály, a to z hľadiska porozumenia príslušným problémom, ako aj vývoja ich riešení;
g)podporuje komunikáciu a spoluprácu medzi subjektmi v oblasti výskumu a inovácií a zainteresovanými stranami z priemyslu v rámci spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály s cieľom zvyšovať povedomie o rýchlo sa rozvíjajúcich znalostiach a technológiách, uľahčovať medzisektorovú spoluprácu a uľahčovať zavádzanie inovatívnych riešení využívajúcich biologické materiály na trh;
h)mobilizuje vnútroštátne a regionálne orgány, ktoré sú schopné vytvárať priaznivejšie podmienky pre zavádzanie inovácií využívajúcich biologické materiály na trh;
i)stanovuje vedecky spoľahlivé kritériá trvalej udržateľnosti a referenčné hodnoty výkonnosti, uplatňuje a monitoruje ich vo všetkých výskumných a inovačných činnostiach spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály a presadzuje ich v priemysle využívajúcom biologické materiály nad rámec iniciatívy;
j)komunikuje a presadzuje inovatívne riešenia využívajúce biologické materiály smerom k tvorcom politík, priemyslu, MVO a spotrebiteľom vo všeobecnosti.
Článok 46
Členovia
Členmi spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)konzorcium pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály, nezisková organizácia založená podľa belgického práva so stálym sídlom v Bruseli v Belgicku, po oznámení svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok;
c)pridružení členovia vybraní v súlade s článkom 7 na základe rozhodnutia správnej rady.
Článok 47
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály vrátane rozpočtových prostriedkov Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 1 000 000 000 EUR, z toho maximálne 23 500 000 EUR na administratívne náklady. Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 48
Príspevky členov iných ako Únia
1.Členovia spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály iní ako Únia poskytnú alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty poskytli na obdobie vymedzené v článku 3 celkový príspevok vo výške najmenej 1 000 000 000 EUR vrátane maximálne 23 500 000 EUR na administratívne náklady.
2.Príspevok uvedený v odseku 1 tvoria príspevky do spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály v súlade s článkom 11 ods. 1.
Článok 49
Rozsah dodatočných činností
1.Bez ohľadu na právomoc správnej rady rozhodovať o pláne dodatočných činností podľa článku 16 ods. 2 písm. l) a v rozsahu pôsobnosti článku 2 ods. 9 a článku 2 ods. 10 navrhne konzorcium pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály alebo jeho konštituenti alebo prepojené subjekty každý rok dodatočné činnosti. Dodatočné činnosti sú tie, ktoré priamo súvisia s projektmi a činnosťami spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály, a to najmä:
a)investície do nových zariadení demonštrujúcich nový hodnotový reťazec vrátane investícií do vybavenia dlhodobej spotreby, nástrojov a sprievodnej infraštruktúry, najmä v súvislosti s regionálnym zavádzaním a overením jeho udržateľnosti;
b)investície do nového inovatívneho a udržateľného výrobného zariadenia alebo hlavného zariadenia;
c)investície do nového výskumu a inovácií a oprávnenej infraštruktúry vrátane zariadení, nástrojov, vybavenia dlhodobej spotreby alebo pilotných zariadení (výskumné strediská);
d)normalizačné činnosti;
e)činnosti v oblasti komunikácie, šírenia a zvyšovania povedomia.
2.Investície priamo spojené s projektmi sú najmä:
a)neoprávnené investície potrebné na realizáciu projektu spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály počas jeho trvania;
b)investície realizované súbežne s projektom spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály, ktoré dopĺňajú výsledky projektu a zvyšujú jeho úroveň technologickej pripravenosti;
c)investície potrebné na nasadenie výsledkov projektu spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály po ukončení projektu až do likvidácie spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály. V odôvodnených prípadoch možno zohľadniť investície spojené s nasadením výsledkov projektov z predchádzajúceho partnerstva (spoločný podnik BBI).
Článok 50
Orgány spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály
Medzi orgány spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály patrí:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)vedecký výbor;
d)skupina zástupcov štátov;
e)skupiny na zavádzanie.
Článok 51
Zloženie správnej rady
Správna rada sa skladá z:
a)piatich zástupcov Komisie zastupujúcich Úniu a
b)piatich zástupcov členov iných ako Únia, pričom aspoň jeden z nich by mal byť zástupcom MSP.
Článok 52
Fungovanie správnej rady
1.Členovia iní ako Únia majú spoločne 50 % hlasovacích práv.
2.Správna rada volí svojho predsedu na obdobie dvoch rokov.
3.Zasadnutia správnej rady sa konajú pravidelne štyrikrát za rok.
4.Okrem zasadnutí uvedených v odseku 2 sa najmenej raz ročne koná aj strategické zasadnutie správnej rady, ktorého hlavným cieľom je určiť výzvy a príležitosti pre udržateľný priemysel využívajúci biologické materiály a poskytnúť ďalšie strategické smerovanie pre spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály.
5.Na strategické zasadnutie sú prizývaní ďalší výkonní riaditelia alebo riadiaci pracovníci s rozhodovacou právomocou z popredných európskych spoločností v oblasti využívania biologických materiálov a Komisie. Predsedovia skupiny zástupcov štátov, vedeckého výboru a skupín na zavádzanie môžu byť prizývaní ako pozorovatelia.
Článok 53
Vedecký výbor
1.Vedecký výbor je vedeckým poradným orgánom spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály uvedeného v článku 19 ods. 1.
2.Vedecký výbor by mal mať najviac 15 stálych členov.
3.Predseda vedeckého výboru je volený na obdobie dvoch rokov.
4.Vedecký výbor zriadi pracovnú skupinu zloženú z členov s príslušným profilom s cieľom prispievať k zabezpečeniu dostatočného zamerania na všetky aspekty pracovného programu týkajúce sa udržateľnosti. Odporúčania vedeckého výboru týkajúce sa pracovného programu podľa možností zahŕňajú aspekty týkajúce sa obehovosti, udržateľnosti životného prostredia, ochrany a zlepšenia biodiverzity, ako aj širšie aspekty udržateľnosti systémov využívajúcich biologické materiály a súvisiacich hodnotových reťazcov.
5.Vedecký výbor môže vydávať odporúčania na žiadosť správnej rady a iných orgánov spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály alebo z vlastného podnetu.
Článok 54
Skupiny na zavádzanie
1.Zriadi jedna alebo viac skupín na zavádzanie podľa článku 21. Úlohou skupín na zavádzanie je radiť správnej rade v otázkach rozhodujúcich pre trhové zavádzanie inovácií využívajúcich biologické materiály a podporovať zavedenie udržateľných riešení využívajúcich biologické materiály.
2.Zložením skupín na zavádzanie sa zabezpečí príslušné tematické zameranie a reprezentatívnosť zainteresovaných strán v oblasti inovácií využívajúcich biologické materiály. Prejaviť záujem o členstvo v skupine na zavádzanie môže každá zainteresovaná strana, ktorá nie je členom konzorcia pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály, jeho konštituentov alebo prepojených subjektov. Správna rada stanovuje predpokladanú veľkosť a zloženie skupín na zavádzanie, trvanie funkčných období a možnosť výmeny ich členov a vyberá ich členov. Zoznam členov je verejne prístupný.
3.Skupiny na zavádzanie sa stretávajú najmenej raz ročne fyzicky alebo virtuálne. Skupina na zavádzanie na prvom zasadnutí prijíma svoj rokovací poriadok. Tento rokovací poriadok schvaľuje správna rada. Mimoriadne zasadnutia skupín na zavádzanie sa zvolávajú na žiadosť správnej rady. Správna rada môže požiadať o účasť ďalších osôb na mimoriadnych zasadnutiach. Zoznam účastníkov týchto mimoriadnych zasadnutí je verejne prístupný.
4.Skupiny na zavádzanie si volia predsedu a podpredsedu pre každé tematické zameranie na obdobie dvoch rokov. Predseda koordinuje činnosti a zastupuje skupinu na zavádzanie. Predseda môže byť pozvaný na zasadnutia správnej rady ako pozorovateľ bez hlasovacích práv a na zasadnutia vedeckého výboru a skupiny zástupcov štátov.
5.Skupiny na zavádzanie poskytujú na žiadosť správnej rady odporúčania v otázkach týkajúcich sa zavádzania inovácií využívajúcich biologické materiály. Skupiny na zavádzanie môžu kedykoľvek z vlastnej iniciatívy vydávať aj odporúčania správnej rade.
HLAVA II
SPOLOČNÝ PODNIK PRE ČISTÉ LETECTVO
Článok 55
Ďalšie ciele spoločného podniku pre čisté letectvo
1.Spoločný podnik pre čisté letectvo má okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 aj tieto všeobecné ciele:
a)prispievať k znižovaniu ekologickej stopy letectva urýchlením vývoja klimaticky neutrálnych leteckých technológií pre ich čo najrýchlejšie zavádzanie do praxe, a tým významne prispievať k dosiahnutiu všeobecných cieľov Európskej zelenej dohody 47 , najmä v súvislosti so znížením cieľa celej Únie v oblasti znižovania čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 najmenej o 55 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990 a cestou k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050;
b)zabezpečiť, aby výskumné a inovačné činnosti v oblasti aeronautiky prispievali k celosvetovej udržateľnej konkurencieschopnosti leteckého priemyslu Únie, a zabezpečiť, aby klimaticky neutrálne letecké technológie spĺňali príslušné bezpečnostné požiadavky v oblasti letectva 48 a aby boli naďalej bezpečnými, spoľahlivými, nákladovo efektívnymi a účinnými prostriedkami osobnej a nákladnej dopravy;
c)podporovať európsku výskumnú a inovačnú kapacitu v oblasti letectva.
2.Spoločný podnik pre čisté letectvo má aj tieto špecifické ciele:
a)integrovať a demonštrovať disruptívne technologické inovácie v oblasti letectva schopné znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov najmenej o 30 % v porovnaní s najmodernejšou technológiou z roku 2020 a zároveň pripraviť pôdu pre klimaticky neutrálne letectvo do roku 2050;
b)zabezpečiť, aby technologická a potenciálne priemyselná pripravenosť inovácií mohla podporovať uvedenie disruptívnych nových produktov a služieb na trh do roku 2035 s cieľom nahradiť 75 % lietadlového parku do roku 2050 a vyvinúť inovatívny, spoľahlivý, bezpečný a nákladovo efektívny európsky systém leteckej dopravy, ktorý je schopný splniť cieľ klimatickej neutrality do roku 2050;
c)rozšíriť a podporiť integráciu klimaticky neutrálneho hodnotového reťazca leteckého výskumu a inovácií vrátane akademickej obce, výskumných organizácií, priemyslu a MSP, a to aj prostredníctvom využívania synergií s inými súvisiacimi národnými a európskymi programami.
Článok 56
Ďalšie úlohy spoločného podniku pre čisté letectvo
Spoločný podnik pre čisté letectvo vykonáva okrem úloh stanovených v článku 5 aj tieto úlohy:
a)na príslušných webových sídlach zverejňuje všetky informácie potrebné na prípravu a predkladanie návrhov pre spoločný podnik pre čisté letectvo;
b)monitoruje a posudzuje technologický pokrok pri dosahovaní všeobecných a špecifických cieľov stanovených v článku 55 a uľahčuje neobmedzený prístup k údajom a informáciám na účely nezávislého monitorovania vplyvu leteckého výskumu a inovácií vykonávaného pod priamym dohľadom Komisie;
c)pomáha Komisii na jej žiadosť pri vytváraní a koordinácii tvorby predpisov a noriem podporujúcich zavádzanie riešení čistého letectva na trh, najmä uskutočňovaním štúdií, simulácií a poskytovaním technického poradenstva, so zohľadnením potreby odstrániť prekážky vstupu na trh.
Článok 57
Členovia
1.Členmi spoločného podniku pre čisté letectvo sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)zakladajúci členovia uvedení v prílohe I na základe oznámenia svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku pre čisté letectvo prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok;
c)pridružení členovia, ktorí budú vybraní v súlade s článkom 7 na základe rozhodnutia správnej rady.
2.Odchylne od ustanovení článku 7 ods. 1 a 2 môže správna rada počas prvých šiestich mesiacov po zriadení spoločného podniku pre čisté letectvo vybrať pridružených členov aj zo zoznamu zostaveného po otvorenej výzve na vyjadrenie záujmu, ktorú vyhlásila Komisia pred jeho zriadením 49 .
Článok 58
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik pre čisté letectvo vrátane rozpočtových prostriedkov Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 1 700 000 000 EUR, z toho maximálne 39 223 000 EUR na administratívne náklady. Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 59
Príspevky členov iných ako Únia
1.Členovia spoločného podniku pre čisté letectvo iní ako Únia poskytnú alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty poskytli na obdobie vymedzené v článku 3 celkový príspevok vo výške najmenej 3 039 223 000 EUR vrátane maximálne 39 223 000 EUR na administratívne náklady.
2.Príspevok uvedený v odseku 1 tohto článku tvoria príspevky do spoločného podniku pre čisté letectvo v súlade s článkom 11 ods. 1.
Článok 60
Rozsah dodatočných činností
1.Na účely článku 11 ods. 1 písm. b) môžu dodatočné činnosti zahŕňať:
a)činnosti, na ktoré sa vzťahujú nepriame akcie spoločného podniku pre čisté letectvo, ale nie sú financované na základe týchto nepriamych akcií;
b)činnosti priamo spojené s pracovným programom spoločného podniku pre čisté letectvo;
c)výskumné a inovačné činnosti projektov s jasným prepojením na Strategický výskumný a inovačný program a financované z národných alebo regionálnych programov v Únii;
d)súkromné výskumné a inovačné projekty, ktoré dopĺňajú projekty Strategického výskumného a inovačného programu;
e)činnosti vedúce k zavádzaniu alebo využívaniu výsledkov projektu z predchádzajúcich iniciatív spoločného podniku pre čisté letectvo alebo z obidvoch možností, ktoré nezískali žiadne financovanie zo zdrojov Únie;
f)európske normalizačné a certifikačné činnosti týkajúce sa riešení v oblasti čistého letectva z projektov spoločného podniku pre čisté letectvo alebo z jeho predchádzajúcich iniciatív.
2.Dodatočné činnosti musia mať jasne vymedzené výstupy.
Článok 61
Orgány spoločného podniku pre čisté letectvo
Orgánmi spoločného podniku pre čisté letectvo sú:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)technický výbor;
d)Európsky poradný orgán pre čisté letectvo;
e)skupina zástupcov štátov.
Článok 62
Zloženie správnej rady
Správna rada sa skladá z:
a)dvoch zástupcov Komisie zastupujúcich Úniu;
b)deviatich zástupcov členov iných ako Únia vybraných zakladajúcimi členmi a pridruženými členmi a spomedzi nich, ktorí zabezpečujú vyvážené zastúpenie leteckého hodnotového reťazca, ako sú výrobcovia integrovaných systémov pre lietadlá, výrobcovia motorov a výrobcovia zariadení. Správna rada stanovuje vo svojom rokovacom poriadku pravidlo rotácie na prideľovanie členstva členom iným ako Únia. Medzi vybranými zástupcami je najmenej jeden zástupca európskych MSP, jeden zástupca výskumných organizácií a jeden zástupca akademických inštitúcií.
Článok 63
Fungovanie správnej rady
1.Každý zo zástupcov členov iných ako Únia má rovnaký počet hlasov.
2.Správnej rade predsedá Komisia zastupujúca Úniu a spolupredsedá jej zástupca členov iných ako Únia.
3.Predsedovia európskeho poradného orgánu pre letectvo, technického výboru a skupiny zástupcov štátov a jeden zástupca Agentúry Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) sa zúčastňujú na zasadnutiach správnej rady ako stáli pozorovatelia. Majú právo zúčastňovať sa na rokovaniach, nemajú však hlasovacie práva.
4.Správna rada zabezpečuje priame spojenie a koordináciu medzi činnosťami skupiny zástupcov štátov alebo iných poradných orgánov. Na tento účel môže správna rada zároveň poveriť člena, aby sledoval činnosti týchto orgánov.
Článok 64
Ďalšie úlohy správnej rady
1.Správna rada spoločného podniku pre čisté letectvo vykonáva okrem úloh uvedených v článku 16 aj tieto úlohy:
a)dohliada na význam stratégií určených pre dodatočné činnosti členov iných ako Únia pre čisté letectvo;
b)podporuje trhové zavádzanie technológií a riešení prispievajúcich k dosahovaniu cieľov Zelenej dohody a zaisťuje dosiahnutie špecifických cieľov spoločného podniku v článku 55;
c)presadzuje synergie medzi výskumnými a demonštračnými činnosťami na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie alebo na oboch úrovniach, ktoré sa týkajú Strategického výskumného a inovačného programu a pracovného programu spoločného podniku pre čisté letectvo;
d)dohliada na monitorovanie a posudzovanie pokroku v porovnaní s ukazovateľmi vplyvu a špecifickými cieľmi spoločného podniku pre čisté letectvo uvedenými v článku 55 ods. 2;
e)zabezpečuje nepretržité riadenie a správu prechodu technických priorít programu Čisté nebo 2 a výskumných a inovačných činností až do ich ukončenia v súlade s cieľmi spoločného podniku pre čisté letectvo a prípadne zabezpečuje prenos výsledkov do programu Čisté letectvo.
2.Správna rada rozhoduje v súvislosti s vykonávaním programu a plnením cieľov spoločného podniku pre čisté letectvo vrátane:
a)Strategického výskumného a inovačného programu a jeho možných zmien a pracovného programu vrátane otvorených výziev na predkladanie návrhov;
b)strategického viacročného plánovania výziev v oblasti čistého letectva a ich zosúladenia s cieľmi programu Horizont Európa a súvisiacimi pracovnými programami a technickými prioritami a výskumnými akciami vrátane otvorených výziev na predkladanie návrhov;
c)revízií alebo optimalizácie technického rozsahu programu s cieľom zosúladiť pracovný plán a ciele spoločného podniku pre čisté letectvo s celkovým pracovným programom iniciatívy Horizont Európa a súvisiacimi pracovnými programami iných európskych partnerstiev;
d)odporúčaní poradných orgánov a osobitných činností z článku 56 s cieľom zvýšiť prienik na trh a vplyv riešení v oblasti čistého letectva v súlade s Európskou zelenou dohodou a súvisiacimi politickými opatreniami na jej zlepšenie.
Článok 65
Technický výbor
1.Technický výbor sa skladá z:
a)primeraného počtu zástupcov Komisie a orgánov Únie, o ktorom rozhodujú zástupcovia Únie v správnej rade;
b)primeraného počtu zástupcov členov iných ako Únia, o ktorom rozhoduje správna rada a ak sa to považuje za potrebné na to, aby sa spravodlivo zohľadnil technický rozsah programu a kľúčové technológie v ňom zahrnuté, vrátane zabezpečenia pokračovania a prechodu na program Čisté nebo 2 až do jeho ukončenia;
c)dvoch vyšších zástupcov spoločného podniku pre čisté letectvo, ktorých delegoval výkonný riaditeľ;
d)jedného zástupcu Agentúry Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA).
2.Technickému výboru spoločne predsedá zástupca zakladajúcich členov rotujúci každé dva roky a Komisia. Výbor sa zodpovedá správnej rade a jeho sekretariát zabezpečuje programová kancelária spoločného podniku pre čisté letectvo.
3.Výkonný riaditeľ je stálym pozorovateľom v technickom výbore. Zástupcovia skupiny zástupcov štátov a európskeho poradného orgánu pre letectvo sa môžu zúčastniť ako pozorovatelia na pozvanie predsedu alebo na vlastnú žiadosť. V takom prípade je ich účasť podmienená súhlasom predsedu a zástupcov spoločného podniku.
4.Technický výbor navrhuje svoj rokovací poriadok a predkladá ho na prijatie správnej rade.
5.Technický výbor vypracuje a udržiava technologický plán a stratégiu programu. Podľa potreby navrhuje a pripravuje na prijatie správnou radou rozsah a programovanie výskumných akcií, technickú stratégiu a celkový plán výskumu spoločného podniku pre čisté letectvo. Na sledovanie činností v tejto súvislosti môže byť delegovaný člen správnej rady.
6.Technický výbor plní tieto úlohy:
a)vypracúva návrhy na zmenu Strategického výskumného a inovačného programu podľa potreby na prerokovanie a konečné rozhodnutie zo strany správnej rady;
b)vypracúva návrhy technických priorít a výskumných akcií, ktoré majú byť zahrnuté do pracovného programu, vrátane výskumných tém pre otvorené výzvy na predkladanie návrhov;
c)poskytuje informácie o plánovaných alebo prebiehajúcich výskumných akciách na vnútroštátnej, regionálnej alebo inej úrovni mimo Únie a vydáva odporúčania k akciám potrebným na maximalizáciu možných synergií programu spoločného podniku pre čisté letectvo;
d)navrhuje na prerokovanie a konečné rozhodnutie správnej rady revízie alebo optimalizáciu technického rozsahu programu s cieľom zosúladiť pracovný program a ciele spoločného podniku pre čisté letectvo s celkovým pracovným programom iniciatívy Horizont Európa a súvisiacimi pracovnými programami iných európskych partnerstiev;
e)vydáva odporúčania o maximalizácii vplyvu v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody a potenciálnym využitím výsledkov programu na trhu.
Článok 66
Ďalšie úlohy výkonného riaditeľa
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre čisté letectvo vykonáva okrem úloh uvedených v článku 18 aj tieto úlohy:
a)zabezpečuje účinné vykonávanie pracovného programu;
b)prijíma príslušné opatrenia na riadenie interakcií medzi projektmi podporovanými spoločným podnikom, zamedzuje nežiaducemu prekrývaniu medzi nimi a podporuje synergie v rámci celého programu;
c)zabezpečuje plnenie termínov na odovzdávanie potrebných informácií rôznym orgánom spoločného podniku pre čisté letectvo;
d)uľahčuje koordináciu zo strany Komisie v súlade s odporúčaním technického výboru medzi činnosťami spoločného podniku pre čisté letectvo a príslušnými výskumnými a inovačnými činnosťami v rámci programu Horizont Európa s cieľom zamedziť prekrývaniu a podporovať synergie;
e)uľahčuje úzku spoluprácu a zabezpečuje koordináciu s ostatnými európskymi partnerstvami;
f)zabezpečuje monitorovanie a posudzovanie pokroku v porovnaní s ukazovateľmi vplyvu a špecifickými cieľmi spoločného podniku pre čisté letectvo uvedenými v článku 55;
g)zabezpečuje, aby spoločný podnik uľahčoval plný prístup k údajom a informáciám na účely nezávislého monitorovania vplyvu leteckého výskumu a inovácií vykonávaného pod priamym dohľadom Komisie, a prijíma všetky primerané opatrenia potrebné na zabezpečenie nezávislosti tohto procesu od spoločného podniku pre čisté letectvo napríklad prostredníctvom verejného obstarávania, nezávislých hodnotení, preskúmaní alebo analýz ad hoc. Správa o monitorovaní a posudzovaní programu sa predkladá správnej rade raz ročne;
h)pomáha správnej rade pri prispôsobovaní technického obsahu a rozdelení rozpočtových prostriedkov pracovného programu počas vykonávania Strategického výskumného a inovačného programu s cieľom maximalizovať výsledky spoločného podniku pre čisté letectvo.
Článok 67
Skupina zástupcov štátov
1.Pred hlasovaním v správnej rade zohľadňujú zástupcovia Komisie prípadné stanovisko skupiny zástupcov štátov.
2.Skupina zástupcov štátov usporadúva najmenej dvakrát ročne koordinačné zasadnutia so skupinou zástupcov štátov iných príslušných spoločných podnikov, ako je spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3, s cieľom vytvoriť prepojenie medzi vnútroštátnymi a regionálnymi orgánmi a spoločným podnikom pre čisté letectvo a na tomto základe poskytovať poradenstvo spoločnému podniku pre čisté letectvo.
3.Skupina zástupcov štátov má okrem úloh v článku 20 ods. 7 a 8 aj tieto ďalšie úlohy:
a)navrhuje opatrenia na zlepšenie komplementárnosti medzi výskumnými a inovačnými činnosťami čistého letectva a národnými výskumnými programami, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov Strategického výskumného a inovačného programu, ako aj s medzinárodnými a inými národnými iniciatívami a projektmi;
b)podporuje konkrétne opatrenia na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni zamerané na zvýšenie zapojenia MSP do výskumu a inovácií v oblasti čistého letectva, a to aj prostredníctvom podujatí v oblasti šírenia informácií, špecializovaných technických seminárov a komunikácie a akýchkoľvek ďalších akcií zameraných na podporu spolupráce a zavádzania leteckých technológií;
c)podporuje investície do výskumu a inovácií z fondov politiky súdržnosti, ako sú Európske fondy regionálneho rozvoja, Európske sociálne fondy, Fondy na spravodlivú transformáciu a fondy v rámci Európskeho nástroja obnovy v kontexte spoločného podniku pre čisté letectvo.
Článok 68
Európsky poradný orgán pre čisté letectvo
1.Európsky poradný orgán pre čisté letectvo je vedeckým poradným orgánom spoločného podniku pre čisté letectvo zriadeným v súlade s článkom 19 ods. 1 písm. a).
2.Európsky poradný orgán pre čisté letectvo má najviac 15 stálych členov.
3.Predseda Európskeho poradného orgánu pre čisté letectvo je volený na obdobie dvoch rokov.
4.Zástupca Agentúry Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) je stálym členom Európskeho poradného orgánu pre čisté letectvo.
5.Európsky poradný orgán pre čisté letectvo spolupracuje pri vykonávaní svojich úloh s príslušnými fórami zainteresovaných strán v oblasti európskeho letectva, ako je Poradný výbor pre letecký výskum v Európe (ACARE).
6.Európsky poradný orgán pre čisté letectvo podľa článku 19 ods. 7 písm. f) organizuje koordinačné zasadnutia s poradnými orgánmi ďalších príslušných spoločných podnikov, ako je spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3, s cieľom podporovať synergie a spoluprácu medzi príslušnými iniciatívami Únie v oblasti výskumu a inovácií v letectve a na tomto základe a na tieto účely poskytovať poradenstvo spoločnému podniku pre čisté letectvo.
7.Európsky poradný orgán pre čisté letectvo poskytuje aj poradenstvo a podporu Komisii a spoločnému podniku pre čisté letectvo pri iniciatívach na podporu leteckého výskumu v európskych vzdelávacích systémoch a poskytuje odporúčania týkajúce sa rozvoja leteckých zručností a schopností a aktualizovaných učebných osnov pre letecké inžinierstvo.
Článok 69
Certifikácia nových technológií
1.Agentúru Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) môžu žiadatelia, prijímatelia alebo výkonný riaditeľ vyzvať, aby poskytla poradenstvo k jednotlivým projektom a demonštračným činnostiam v otázkach týkajúcich sa dodržiavania noriem bezpečnosti letectva, interoperability a životného prostredia, aby sa zabezpečilo, že ich výsledkom bude včasné vypracovanie príslušných noriem, skúšobná kapacita a regulačné požiadavky na účely vývoja produktov a zavedenia nových technológií.
2.Na poskytované certifikačné činnosti a služby sa vzťahujú ustanovenia týkajúce sa poplatkov a platieb uvedené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1139 50 .
Článok 70
Odchýlenie od pravidiel účasti
Ak sú akcie financované spoločným podnikom pre čisté letectvo a ak je to v opise príslušných tém v pracovnom programe náležite odôvodnené, na nepriamych akciách financovaných spoločným podnikom pre čisté letectvo je oprávnený zúčastňovať sa jediný právny subjekt usadený v členskom štáte alebo pridruženej krajine alebo konzorciá, ktoré nespĺňajú podmienku stanovenú v [článku 19 ods. 2] nariadenia [Horizont Európa].
HLAVA III
SPOLOČNÝ PODNIK PRE ČISTÝ VODÍK
Článok 71
Ďalšie ciele spoločného podniku pre čistý vodík
1.Spoločný podnik pre čistý vodík má okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 aj tieto všeobecné ciele:
a)prispievať k cieľom stanoveným v pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030 51 a v Európskej zelenej dohode 52 , a to zvýšením ambícií EÚ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030 na úrovne, ktoré budú v porovnaní s úrovňami z roku 1990 minimálne o 55 % nižšie, a klimatickej neutrality do roku 2050;
b)prispievať k vykonávaniu vodíkovej stratégie Európskej komisie pre klimaticky neutrálnu Európu do roku 2020 53 ;
c)posilňovať konkurencieschopnosť hodnotového reťazca Únie v oblasti čistého vodíka s cieľom podporiť, najmä u zapojených MSP, urýchlenie vstupu inovatívnych konkurencieschopných čistých riešení na trh;
d)stimulovať výrobu, distribúciu, skladovanie a konečné použitie čistého vodíka.
2.Spoločný podnik pre čistý vodík má aj tieto špecifické ciele:
a)prostredníctvom výskumu a inovácií zlepšovať nákladovú efektívnosť, spoľahlivosť, množstvo a kvalitu riešení v oblasti čistého vodíka, vrátane výroby, distribúcie, skladovania a konečného použitia, vyvinutých v Únii, ako sú účinnejšie a lacnejšie vodíkové elektrolyzéry a lacnejšie dopravné a priemyselné aplikácie;
b)posilňovať vedomosti a kapacity vedeckých a priemyselných subjektov v rámci vodíkového hodnotového reťazca Únie;
c)realizovať demonštračné riešenia v oblasti čistého vodíka na účely ich zavádzania na miestnej, regionálnej úrovni a na úrovni celej Únie, pri riešení výroby, distribúcie, skladovania a používania energie z obnoviteľných zdrojov pre dopravné a energeticky náročné priemyselné odvetvia, ako aj pre iné aplikácie;
d)zvyšovať povedomie verejnosti a súkromných subjektov, akceptáciu a prijímanie riešení v oblasti čistého vodíka, najmä prostredníctvom spolupráce s inými európskymi partnerstvami v rámci programu Horizont Európa.
Článok 72
Ďalšie úlohy spoločného podniku pre čistý vodík
Spoločný podnik pre čistý vodík vykonáva okrem úloh stanovených v článku 5 aj tieto úlohy:
a)posudzuje a monitoruje technologický pokrok a technologické, hospodárske a spoločenské prekážky vstupu na trh;
b)bez ohľadu na politické výsady Komisie prispieva pod politickým vedením a dohľadom Komisie k vypracovaniu právnych predpisov a noriem s cieľom odstraňovať prekážky vstupu na trh a podporovať zastupiteľnosť, interoperabilitu a obchod na celom vnútornom trhu a na celom svete;
c)podporuje Komisiu v jej medzinárodných iniciatívach v oblasti vodíkovej stratégie, ako sú napríklad Medzinárodné partnerstvo pre vodíkové hospodárstvo (IPHE), Inovačná misia a vodíková iniciatíva ministerskej skupiny pre čistú energiu.
Článok 73
Členovia
Členmi spoločného podniku pre čistý vodík sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)Hydrogen Europe AISBL, nezisková organizácia založená podľa belgického práva (registračné číslo: 890 025 478) so stálym sídlom v Bruseli v Belgicku (ďalej len „priemyselné zoskupenie“), na základe oznámenia svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku pre čistý vodík prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok;
c)Hydrogen Europe Research AISBL, nezisková organizácia založená podľa belgického práva (registračné číslo: 0897 679 372) so stálym sídlom v Bruseli v Belgicku (ďalej len „výskumné zoskupenie“), na základe oznámenia svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku pre čistý vodík prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok.
Článok 74
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik pre čistý vodík vrátane rozpočtových prostriedkov Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 1 000 000 000 EUR, z toho maximálne 30 193 000 EUR na administratívne náklady. Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 75
Príspevky členov iných ako Únia
1.Členovia spoločného podniku pre čistý vodík iní ako Únia poskytnú alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty poskytli na obdobie vymedzené v článku 3 celkový príspevok vo výške najmenej 1 000 000 000 EUR vrátane maximálne 30 193 000 EUR na administratívne náklady.
2.Príspevok uvedený v odseku 1 tohto článku tvoria príspevky do spoločného podniku pre čistý vodík v súlade s článkom 11 ods. 1.
Článok 76
Rozsah dodatočných činností
1.Na účely článku 11 ods. 1 písm. b) môžu k dodatočným činnostiam patriť činnosti, ktoré priamo súvisia s činnosťami spoločného podniku pre čistý vodík a prispievajú k jeho cieľom, vrátane týchto:
a)predkomerčné skúšky a skúšky v teréne;
b)overenie koncepcie;
c)zlepšenie existujúcich výrobných liniek na účely rozšírenia;
d)rozsiahle prípadové štúdie;
e)činnosti zamerané na zvyšovanie povedomia o vodíkových technológiách a bezpečnostných opatreniach;
f)zapájanie výsledkov projektov do produktov, ďalšieho využitia a činností v rámci výskumného reťazca, a to buď na vyšších úrovniach technologickej pripravenosti, alebo v súbežných líniách činnosti.
2.Dodatočné činnosti spoločného podniku pre čistý vodík sú zamerané na zabezpečenie synergií s Alianciou pre čistý vodík 54 , Inovačnou misiou „Obnoviteľný a čistý vodík“ 55 , inovačným fondom Európskej únie 56 a platformou S3 „regióny H2“ 57 .
Článok 77
Orgány spoločného podniku pre čistý vodík
Orgány spoločného podniku pre čistý vodík sú:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)skupina zástupcov štátov; a
d)skupina zainteresovaných strán.
Článok 78
Zloženie správnej rady
Správna rada sa skladá zo:
a)zástupcov Komisie zastupujúcich Úniu;
b)šiestich zástupcov zoskupenia Hydrogen Europe so zreteľom na geografické, rodové a odvetvové zastúpenie;
c)jedného zástupcu zoskupenia Hydrogen Europe Research.
Článok 79
Fungovanie správnej rady
1.Okrem pravidiel hlasovania stanovených v článku 15 ods. 2 má priemyselné zoskupenie 43 % hlasovacích práv a výskumné zoskupenie 7 % hlasovacích práv v správnej rade.
2.Predseda správnej rady je zástupcom súkromných členov a menuje ho správna rada.
Článok 80
Ďalšie úlohy správnej rady
Správna rada spoločného podniku pre čistý vodík vykonáva okrem úloh uvedených v článku 16 aj tieto úlohy:
a)podporuje synergie s príslušnými činnosťami a programami na úrovni Únie, na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä s tými, ktoré podporujú zavádzanie riešení v oblasti výskumu a inovácií, infraštruktúry, vzdelávania a regionálneho rozvoja v oblasti využívania čistého vodíka;
b)podľa článku 5 ods. 2 písm. b) a článku 16 písm. l) zabezpečuje strategické smerovanie, pokiaľ ide o spoluprácu s inými európskymi partnerstvami vrátane partnerstiev zameraných na cestnú dopravu s nulovými emisiami, vodnú dopravu s nulovými emisiami, európsku železnicu, čisté letectvo, procesy pre planétu a čistú oceľ v súlade s ich príslušnými Strategickými výskumnými a inovačnými programami alebo iným rovnocenným dokumentom;
c)podporuje zavádzanie technológií a riešení na trh na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody.
Článok 81
Ďalšie úlohy výkonného riaditeľa
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre čistý vodík vykonáva okrem úloh uvedených v článku 18 tieto úlohy:
a)navrhuje činnosti, ktoré podporujú synergie s príslušnými činnosťami a programami na úrovni Únie, vnútroštátnej a regionálnej úrovni;
b)so súhlasom správnej rady podporuje ďalšie iniciatívy Únie v oblasti vodíka a prispieva k nim;
c)zvoláva každoročné fórum Európskeho partnerstva pre čistý vodík, ktoré sa podľa možnosti koná spoločne a súbežne s Európskym fórom pre vodík v rámci Aliancie pre čistý vodík.
Článok 82
Skupina zainteresovaných strán
1.Ustanovenia článku 21 sa uplatňujú mutatis mutandis na skupinu zainteresovaných strán spoločného podniku pre čistý vodík.
2.Skupina zainteresovaných strán sa skladá zo zástupcov odvetví, ktoré vyrábajú, distribuujú, skladujú, potrebujú alebo používajú čistý vodík v celej Únii, vrátane zástupcov ďalších príslušných európskych partnerstiev, ako aj zástupcov medziregionálneho partnerstva European Hydrogen Valleys.
3.Skupina zainteresovaných strán má okrem úloh stanovených v článku 21 aj tieto úlohy:
a)poskytuje informácie o strategických a technologických prioritách, ktoré má spoločný podnik pre čistý vodík riešiť, ako je stanovené v Strategickom výskumnom a inovačnom programe alebo v akomkoľvek inom rovnocennom dokumente a súvisiacich podrobných technologických plánoch, pričom sa náležite zohľadní pokrok a potreby v príbuzných odvetviach;
b)predkladá návrhy, ktorými sa umožnia konkrétne synergie medzi spoločným podnikom pre čistý vodík a príbuznými odvetviami alebo akýmkoľvek odvetvím, v ktorom sa synergie považujú za pridanú hodnotu;
c)poskytuje informácie pre každoročné Európske fórum pre vodík v rámci Aliancie pre čistý vodík.
HLAVA IV
SPOLOČNÝ PODNIK PRE EURÓPSKE ŽELEZNICE
Článok 83
Ďalšie ciele spoločného podniku pre európske železnice
1.Spoločný podnik pre európske železnice má okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 aj tieto všeobecné ciele:
a)prispievať k dosiahnutiu jednotného európskeho železničného priestoru;
b)zabezpečiť rýchly prechod na atraktívnejší, užívateľsky ústretovejší, konkurencieschopnejší, cenovo dostupnejší, efektívnejší a udržateľnejší európsky železničný systém integrovaný do širšieho systému mobility;
c)podporovať rozvoj silného a globálne konkurencieschopného odvetvia európskej železničnej dopravy.
2.Spoločný podnik pre európske železnice má okrem cieľov stanovených v odseku 1 aj tieto špecifické ciele:
a)zabezpečovať integrovanú európsku železničnú sieť už od návrhu, odstraňovať prekážky interoperability a poskytovať riešenia pre úplnú integráciu zahŕňajúce riadenie dopravy, vozidlá, infraštruktúru a služby a poskytnúť najlepšiu odpoveď na potreby cestujúcich a podnikov, urýchľovať zavádzanie inovatívnych riešení na podporu jednotného európskeho železničného priestoru a zároveň zvyšovať kapacitu a spoľahlivosť a znižovať náklady na železničnú dopravu;
b)zabezpečovať udržateľný a odolný železničný systém: rozvojom tichého železničného systému s nulovými emisiami a infraštruktúry odolnej voči zmene klímy, uplatňovaním obehového hospodárstva na odvetvie železničnej dopravy, pilotným využitím inovatívnych procesov, technológií, návrhov a materiálov v celom životnom cykle železničných systémov a vývojom ďalších inovatívnych riešení pre riadenú pozemnú dopravu;
c)prostredníctvom svojho systémového piliera vyvíjať jednotnú koncepciu prevádzky a funkčnú architektúru systému pre integrované európske systémy riadenia dopravy, systémy riadenia/zabezpečenia a návestenia vrátane automatizovanej vlakovej prevádzky, čím sa zabezpečí, aby sa výskum a inovácie zameriavali na spoločne dohodnuté a zdieľané požiadavky zákazníkov a aby boli prevádzkové potreby otvorené vývoju;
d)vykonávať výskumné a inovačné činnosti týkajúce sa železničnej nákladnej dopravy a služieb v oblasti intermodálnej dopravy s cieľom zabezpečiť konkurencieschopnú ekologickú železničnú nákladnú dopravu plne integrovanú do logistického hodnotového reťazca, pričom v centre bude automatizácia a digitalizácia nákladnej železničnej dopravy;
e)rozvíjať demonštračné projekty v členských štátoch, ktoré o ne majú záujem, vrátane tých, ktoré v súčasnosti nemajú na svojom území zriadený železničný systém;
f)prispievať k podpore rozvoja silného a globálne konkurencieschopného odvetvia európskej železničnej dopravy.
3.Spoločný podnik pre európske železnice sa pri vykonávaní svojich činností usiluje o geograficky vyváženú účasť členov a partnerov na svojich činnostiach. Zároveň zriaďuje potrebné medzinárodné kontakty v súvislosti s výskumom a inováciami v odvetví železničnej dopravy v súlade s prioritami Komisie.
Článok 84
Ďalšie úlohy spoločného podniku pre európske železnice
1.Okrem úloh stanovených v článku 5 spoločný podnik pre európske železnice spolu s Komisiou pripravuje a predkladá správnej rade na prijatie základný plán vypracovaný po konzultácii so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami v železničnom systéme a v železničnom dodávateľskom odvetví.
2.Komisia môže začať s prípravou hlavného plánu pred založením spoločného podniku pre európske železnice po konzultácii so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami.
3.Hlavný plán predstavuje spoločný výhľadový plán založený na systémovom pohľade. Určujú sa v ňom oblasti intervencie v rozsahu pôsobnosti spoločného podniku pre európske železnice. Ciele stanovené v hlavnom pláne sú zamerané na výkonnosť a sú štruktúrované podľa cieľov stanovených v článku 83.
4.Hlavný plán prijíma správna rada a schvaľuje ho Komisia v súlade s článkom 15, s výnimkou časti hlavného plánu týkajúcej sa systémového piliera, ktorá sa prijíma v súlade s článkom 91 ods. 3. Pred schválením predloží Komisia hlavný plán Rade a Európskemu parlamentu. Všetky zmeny sa následne oznámia Rade a Európskemu parlamentu.
5.Hlavný plán predstavuje Strategický výskumný a inovačný program spoločného podniku pre európske železnice v zmysle článku 2 ods. 12. Poskytuje sa v ňom usmernenie pre konkrétnejšie úlohy spoločného podniku pre európske železnice, a to:
a)vypracovanie systémového pohľadu v rámci svojho systémového piliera, ktorý spája železničné výrobné odvetvie, železničnú prevádzkovú komunitu a ďalšie súkromné a verejné zainteresované strany v oblasti železničnej dopravy vrátane orgánov zastupujúcich zákazníkov, ako sú cestujúci a náklad a zamestnanci, ako aj príslušných aktérov mimo tradičného odvetvia železničnej dopravy. „Systémový pohľad“ zahŕňa:
i) rozvoj koncepcie prevádzky a architektúry systému vrátane vymedzenia služieb, funkčných blokov a rozhraní, ktoré tvoria základ prevádzky železničného systému;
58 ii) vypracovanie súvisiacich špecifikácií vrátane rozhraní, špecifikácií funkčných požiadaviek a špecifikácií systémových požiadaviek, ktoré sa majú zohľadniť v technických špecifikáciách interoperability (TSI) stanovených v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/797 alebo v normalizačných postupoch, výsledkom ktorých budú vyššie úrovne digitalizácie a automatizácie;
iii) zabezpečenie, aby bol systém udržiavaný, očistený od chýb a schopný prispôsobiť sa v priebehu času a zabezpečiť faktory migrácie zo súčasných architektúr;
iv) zabezpečenie toho, aby sa hodnotili a overovali potrebné rozhrania s inými spôsobmi dopravy, najmä pre toky nákladu a cestujúcich;
b)vykonávanie výskumných a inovačných činností potrebných na dosiahnutie cieľov spoločného podniku pre európske železnice vrátane výskumných a inovačných činností na nízkej úrovni technologickej pripravenosti (TRL) zameraných na železničnú dopravu. Spoločný podnik pre európske železnice v tomto ohľade:
i) vymedzuje a organizuje výskumné, inovačné, demonštračné, validačné a študijné činnosti, ktoré sa majú vykonávať pod jeho vedením, a súčasne zamedzuje roztrieštenosti týchto činností;
ii) využíva príležitosti na normalizáciu a modularitu a uľahčuje rozhrania s inými spôsobmi dopravy a systémami;
iii) vytvára demonštračné projekty;
iv) rozvíja úzku spoluprácu a podľa potreby zabezpečuje koordináciu so súvisiacimi európskymi, vnútroštátnymi a medzinárodnými výskumnými a inovačnými činnosťami v odvetví železničnej dopravy a ďalších odvetviach, najmä v rámci programu Horizont Európa, čo spoločnému podniku pre európske železnice umožní zohrávať hlavnú úlohu vo výskume a inováciách v oblasti železničnej dopravy a zároveň využívať prínosy z vedeckého a technologického pokroku dosiahnutého v iných odvetviach;
v) spoločný podnik pre európske železnice zabezpečuje prostredníctvom spolupráce uvedenej v bode iv) prevedenie výskumu do účinného úsilia v oblasti vývoja a rozvoja prielomových inovácií a nakoniec do inovácií zameraných na trh prostredníctvom demonštrácie a zavádzania;
c)plnenie akýchkoľvek úloh potrebných na dosiahnutie cieľov stanovených v článkoch 4 a 84.
Článok 85
Členovia
1.Členmi spoločného podniku pre európske železnice sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)zakladajúci členovia uvedení v prílohe II na základe oznámenia svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok;
c)pridružení členovia, ktorí sa majú vyberať v súlade s článkom 7. Zoznam pridružených členov schvaľuje Komisia.
2.Odchylne od ustanovení článku 7 ods. 1 a článku 7 ods. 2 môže správna rada počas prvých šiestich mesiacov po zriadení spoločného podniku pre európske železnice vybrať pridružených členov zo zoznamu zostaveného po otvorenej výzve na vyjadrenie záujmu, ktorú vyhlásila Komisia pred jeho zriadením.
Článok 86
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik pre európske železnice vrátane rozpočtových prostriedkov Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 600 000 000 EUR vrátane minimálne 50 000 000 EUR na systémový pilier a maximálne 24 000 000 EUR na administratívne náklady. Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 87
Príspevky členov iných ako Únia
Členovia spoločného podniku pre európske železnice iní ako Únia poskytnú alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty poskytli na obdobie vymedzené v článku 3 celkový príspevok vo výške najmenej 600 000 000 EUR vrátane maximálne 24 000 000 EUR na administratívne náklady.
Článok 88
Rozsah dodatočných činností
1.Na účely článku 11 ods. 1 písm. b) môžu dodatočné činnosti zahŕňať:
a)výskumné a inovačné činnosti vychádzajúce z činností financovaných zo spoločného podniku pre európske železnice alebo spoločného podniku Shift2Rail;
b)súbežné a doplňujúce výskumné a inovačné činnosti financované členmi inými ako Únia, ktoré majú jasnú pridanú hodnotu Únie a prispievajú k dosiahnutiu cieľov spoločného podniku pre európske železnice;
c)činnosti financované členmi inými ako Únia v projektoch financovaných z národných programov alebo regionálnych programov, ktoré dopĺňajú činnosti financované zo spoločného podniku pre európske železnice;
d)preberanie výsledkov činností financovaných v rámci spoločného podniku Shift2Rail, ďalšie využívanie, demonštračné činnosti a normalizácia.
2.Pokiaľ ide o činnosti financované členmi inými ako Únia v projektoch financovaných z iných európskych partnerstiev alebo z iných programov Únie a ďalšieho úsilia a inovácií v oblasti výskumu a inovácií, ktoré majú významnú pridanú hodnotu Únie a prispievajú k dosiahnutiu cieľov spoločného podniku pre európske železnice a jeho doplnkových činností, ktoré z neho financuje, sa vykazuje hodnota týchto činností s uvedením druhu, úrovne a zdroja financovania Únie, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu.
Článok 89
Ďalšie orgány spoločného podniku pre európske železnice
1.Orgány spoločného podniku pre európske železnice sú:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)riadiaca skupina pre systémový pilier;
d)skupina zástupcov štátov;
e)skupina na zavádzanie.
2.Spoločný podnik pre európske železnice môže navyše zriadiť vedeckú riadiacu skupinu alebo požiadať o vedecké odporúčania nezávislých akademických odborníkov alebo spoločných vedeckých poradných orgánov.
Článok 90
Zloženie správnej rady
Správna rada sa skladá z:
a)dvoch zástupcov Komisie zastupujúcich Úniu;
b)jedného zástupcu od každého z členov iných ako Únia.
Článok 91
Fungovanie správnej rady
1.Správnej rade predsedá Komisia zastupujúca Úniu.
2.Predseda alebo podpredseda skupiny zástupcov štátov je pravidelne pozývaný na zasadnutia správnej rady a na jej rokovania ako pozorovateľ, ale nemá hlasovacie právo. Zástupcovia Železničnej agentúry Európskej únie a Európskeho poradného výboru pre výskum v oblasti železničnej dopravy sú pozývaní na zasadnutia správnej rady ako pozorovatelia a zapájajú sa do rokovaní, ale nemajú hlasovacie práva.
3.Bez ohľadu na článok 15 ods. 1, pokiaľ ide o činnosti, ktoré sa majú vykonávať v rámci systémového piliera, sa rozhodnutie považuje za prijaté väčšinou najmenej 55 % hlasov vrátane hlasov neprítomných zástupcov.
4. Bez ohľadu na článok 15 ods. 4 sa správna rada schádza raz ročne na valnom zhromaždení, na ktoré sú pozvaní všetci účastníci výskumných a inovačných činností spoločného podniku pre európske železnice. Zhromaždenie podnecuje k uvažovaniu o celkovom smerovaní činností spoločného podniku pre európske železnice a vedie otvorenú a transparentnú diskusiu o pokroku pri realizácii hlavného plánu.
Článok 92
Ďalšie úlohy správnej rady
Správna rada spoločného podniku pre európske železnice vykonáva okrem úloh uvedených v článku 16 aj tieto úlohy:
a)prijíma hlavný plán a akýkoľvek návrh na jeho úpravu;
b)prijíma pracovné programy systémového piliera vrátane rozpočtu a ich zmeny na základe odporúčaní riadiacej skupiny pre systémový pilier a na základe návrhov výkonného riaditeľa.
Článok 93
Riadiaca skupina pre systémový pilier
1.Riadiaca skupina pre systémový pilier sa skladá zo zástupcov Komisie, zástupcov odvetvia železničnej dopravy a mobility a príslušných organizácií, výkonného riaditeľa spoločného podniku pre európske železnice a zástupcov Železničnej agentúry Európskej únie. Komisia prijíma konečné rozhodnutie o zložení skupiny. V odôvodnených prípadoch môže Komisia pozvať ďalších relevantných odborníkov a zainteresované strany, aby sa zúčastnili na zasadaniach riadiacej skupiny pre systémový pilier ako pozorovatelia.
2.Riadiacej skupine pre systémový pilier predsedá Komisia.
3.Odporúčania riadiacej skupiny pre systémový pilier sa prijímajú na základe konsenzu. Ak sa konsenzus nedosiahne, výkonný riaditeľ spoločného podniku pre európske železnice vypracuje správu pre správnu radu, v ktorej uvedie kľúčové spoločné body a odlišné stanoviská.
4.Riadiaca skupina pre systémový pilier prijíma svoj rokovací poriadok.
5.Riadiaca skupina pre systémový pilier je zodpovedná za poskytovanie poradenstva výkonnému riaditeľovi a správnej rade v týchto záležitostiach:
a)prístup k harmonizácii prevádzky a vývoju architektúry systému, a to aj v príslušnej časti hlavného plánu;
b)dosiahnutie špecifického cieľa stanoveného v článku 83 ods. 2 písm. c);
c)vykonávanie úlohy stanovenej v článku 84 ods. 5 písm. a);
d)podrobný ročný plán vykonávania pre systémový pilier na základe pracovných programov prijatých správnou radou v súlade s článkom 92 písm. b).
Článok 94
Skupina na zavádzanie
1.Podľa článku 21 sa zriadi skupina na zavádzanie. Úlohou skupiny na zavádzanie je radiť správnej rade pri zavádzaní inovácií v železničnej doprave na trh, ktoré boli vyvinuté v spoločnom podniku pre európske železnice, a podporovať zavádzanie inovatívnych riešení.
2.Skupina na zavádzanie je otvorená pre všetky zainteresované strany ako riadiaca skupina pre systémový pilier. Správna rada vyberá členov skupiny na zavádzanie a stanovuje najmä veľkosť a zloženie skupiny na zavádzanie, trvanie funkčného obdobia a podmienky výmeny jej členov. Zložením skupiny na zavádzanie sa zabezpečí príslušné tematické zameranie a reprezentatívnosť. Zoznam členov sa zverejní na webovom sídle spoločného podniku pre európske železnice.
3.Zástupca skupiny na zavádzanie môže byť pozývaný na zasadnutia správnej rady ako pozorovateľ bez hlasovacích práv.
4.Skupina na zavádzanie poskytuje na žiadosť správnej rady odporúčania v otázkach týkajúcich sa zavádzania inovatívnych riešení v oblasti železničnej dopravy. Skupina na zavádzanie môže vydávať odporúčania aj z vlastnej iniciatívy.
Článok 95
Spolupráca so Železničnou agentúrou Európskej únie
Spoločný podnik pre európske železnice zabezpečuje úzku spoluprácu so Železničnou agentúrou Európskej únie, najmä pokiaľ ide o vykonávanie hlavného plánu. Podľa článku 40 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/796 59 spočíva táto spolupráca v týchto poradenských úlohách:
a)informácie o výskumných potrebách týkajúcich sa realizácie jednotného európskeho železničného priestoru, ktoré spoločný podnik pre európske železnice zváži v hlavnom pláne a jeho zmenách, ako aj v pracovných programoch;
b)spätná väzba a poradenstvo v oblasti interoperability a bezpečnosti, ktoré sa majú zohľadniť pri výskumných a inovačných činnostiach, konkrétnejšie v súvislosti s projektovými činnosťami a výsledkami pre ciele uvedené v článku 84 ods. 5 písm. a);
c)podpora pre spoločný podnik pre európske železnice pri identifikácii potrieb akejkoľvek ďalšej konkrétnej validácie alebo štúdií, ktoré má vykonať, a to aj prostredníctvom zapojenia vnútroštátnych bezpečnostných orgánov;
d)poskytovanie poradenstva týkajúceho sa systémového piliera;
e)zabezpečenie, aby sa pri vývoji špecifikácií vrátane rozhraní, špecifikácií funkčných požiadaviek a špecifikácií systémových požiadaviek zohľadňovali skúsenosti a spätná väzba týkajúce sa TSI alebo noriem.
Článok 96
Skupina zástupcov štátov
1.Členské štáty zabezpečujú, aby ich príslušní zástupcovia predložili koordinovanú pozíciu odrážajúcu názory ich členských štátov vyjadrené vo:
a)výbore pre interoperabilitu a bezpečnosť železníc zriadenom podľa článku 51 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798;
b)výbore pre program v rámci klastra 5 programu Horizont Európa – výbor pre strategické programy;
c)výbore pre jednotný európsky železničný priestor zriadenom podľa článku 62 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ.
2.Bez ohľadu na ustanovenia článku 20 zaujíma skupina zástupcov štátov stanovisko adresované správnej rade týkajúce sa výskumných tém na nízkej úrovni technologickej pripravenosti, ktoré majú byť zahrnuté do pracovného programu.
HLAVA V
SPOLOČNÝ PODNIK GLOBÁLNE ZDRAVIE EDCTP3
Článok 97
Ďalšie ciele spoločného podniku Globálne zdravie EDCPT3
1.Spoločný podnik Globálne zdravie EDCPT3 má okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 aj tieto všeobecné ciele:
a)znižovať sociálno-ekonomickú záťaž infekčných chorôb v subsaharskej Afrike podporovaním vývoja a zavádzania nových alebo vylepšených zdravotníckych technológií;
b)zvyšovať zdravotnú bezpečnosť v subsaharskej Afrike a na celom svete posilnením kapacít pripravenosti a reakcie na kontrolu infekčných chorôb založených na výskume a inováciách.
2.Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 má aj tieto špecifické ciele:
a)posilniť vývoj a využívanie nových alebo vylepšených zdravotníckych technológií na boj proti infekčným chorobám podporovaním vykonávania klinického skúšania v subsaharskej Afrike;
b)posilňovať výskumné a inovačné kapacity a národné systémy výskumu zdravia v subsaharskej Afrike na boj proti infekčným chorobám;
c)uľahčovať lepšie zosúladenie členských štátov Únie, pridružených krajín a subsaharských krajín so spoločným Strategickým výskumným a inovačným programom v oblasti globálneho zdravia s cieľom zvýšiť nákladovú efektívnosť európskych verejných investícií;
d)posilňovať kapacitu v subsaharskej Afrike na pripravenosť na epidémiu prostredníctvom účinnej a rýchlej výskumnej reakcie na vývoj základnej diagnostiky, vakcín a terapeutiky na účely včasného odhaľovania a kontroly nových chorôb s epidemickým potenciálom;
e) podporovať produktívne a udržateľné nadväzovanie kontaktov a partnerstiev v oblasti globálneho výskumu zdravia pri budovaní vzťahov sever – juh a juh – juh s viacerými súkromnými a verejnými organizáciami.
Článok 98
Ďalšie úlohy spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3
Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 plní okrem úloh stanovených v článku 5 aj tieto úlohy:
(a)podporovať produktívne vzťahy medzi európskymi a africkými občanmi, skupinami a inštitúciami;
(b)zvyšovať povedomie o spoločných záujmoch a spoločných cieľoch medzi inštitúciami a výskumnými skupinami s cieľom uľahčiť a posilniť projektovú a inštitucionálnu spoluprácu;
(c)prispievať k uľahčeniu zosúladenia globálnych zdravotníckych stratégií európskych a afrických financovateľov, inštitúcií a orgánov;
(d)lákať ďalšie investície zahŕňajúce partnerov v súkromnom, verejnom a charitatívnom sektore.
Článok 99
Členovia
Členmi spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)združenie EDCTP, nezisková organizácia založená podľa holandských právnych predpisov, na základe svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku Globálne zdravie EDCTP3 prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok.
Článok 100
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 vrátane prostriedkov EZVO na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 800 000 000 EUR, z toho maximálne 29 878 000 EUR na administratívne náklady a pozostáva z týchto položiek:
a)maximálne 400 000 000 EUR za predpokladu, že príspevok členov iných ako Únia alebo jej konštituentov sa rovná minimálne tejto sume;
b)maximálne 400 000 000 EUR za predpokladu, že príspevky od prispievajúcich partnerov alebo od ich konštituentov sa rovnajú minimálne tejto sume.
Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 101
Príspevky členov iných ako Únia
1.Členovia spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 iní ako Únia poskytnú alebo zabezpečia, aby ich konštituenti poskytli na obdobie stanovené v článku 3 celkový príspevok vo výške najmenej 439 878 000 EUR, z toho maximálne 29 878 000 EUR na administratívne náklady.
2.Príspevky uvedené v odseku 1 tohto článku tvoria príspevky do spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 v súlade s článkom 11 ods. 1.
Článok 102
Rozsah dodatočných činností
1.Dodatočné činnosti spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 vypracúva a vykonáva zosúladeným, integrovaným a koherentným spôsobom združenie EDCTP a jeho konštituenti a tieto činnosti sa riadia Strategickým výskumným a inovačným programom pre Globálne zdravie EDCTP3.
2.Na účely článku 11 ods. 1 písm. b) môžu dodatočné činnosti zahŕňať:
a)činnosti konštituentov združenia EDCTP zosúladené s podobnými činnosťami iných konštituentov združenia EDCTP a nezávisle riadené v súlade s vnútroštátnymi pravidlami financovania;
b)činnosti vykonávané vládnymi výskumnými organizáciami subsaharskej Afriky;
c)činnosti, ktoré podporujú nadväzovanie kontaktov a partnerstiev pri budovaní vzťahov s rôznymi organizáciami v súkromnom a verejnom sektore;
d)akékoľvek ďalšie činnosti potrebné na dosiahnutie cieľov spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3.
Článok 103
Ďalšie orgány spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3
3.Orgánmi spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 sú:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)vedecký výbor;
d)skupina zainteresovaných strán.
Článok 104
Zloženie správnej rady
Správna rada sa skladá zo:
a)šiestich zástupcov Komisie zastupujúcich Úniu;
b)šiestich zástupcov združenia EDCTP.
Článok 105
Fungovanie správnej rady
Členovia združenia EDCTP majú spoločne 50 % hlasovacích práv.
Článok 106
Vedecký výbor
1.Podľa článku 19 ods. 1 písm. a) je vedecký výbor vedeckým poradným orgánom spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3.
2.Vedecký výbor vykonáva okrem úloh uvedených v článku 19 aj tieto úlohy:
a)pomáha pri navrhovaní strategického a vedeckého plánovania činností spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3;
b)poskytuje poradenstvo o stratégiách na podporu synergií a partnerstiev so všetkými zainteresovanými stranami;
c)podľa potreby prispieva k príprave strategických a vedeckých dokumentov týkajúcich sa spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3;
d)poskytuje strategické a vedecké poradenstvo spoločnému podniku Globálne zdravie EDCTP3 a zabezpečuje úspešné dokončenie prebiehajúcich projektov;
e)určuje strategické potreby a priority na urýchlenie vývoja nových alebo vylepšených klinických intervencií vrátane požadovaného školenia, nadväzovania kontaktov a budovania kapacít, ktoré treba vykonať na dosiahnutie týchto cieľov;
f)preskúmava prostredie chorôb súvisiacich s chudobou a zanedbávaných chorôb s cieľom určiť úlohu spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 v partnerstve s ostatnými zainteresovanými stranami na účely urýchlenia vývoja alebo zlepšenia intervencií proti týmto chorobám;
g)posudzuje stav globálnych smerov vývoja produktov a príležitostí kritickej cesty pre budúci vývoj produktov;
h)poskytuje poradenstvo týkajúce sa preskúmania všetkých výziev na predkladanie návrhov a iných programov;
i)poskytuje podporu a informácie o rámci monitorovania a hodnotenia spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3, ako aj pri monitorovaní vedeckých výsledkov a strategických vplyvov grantov financovaných spoločným podnikom Globálne zdravie EDCTP3;
j)poskytuje poradenstvo, pomáha a zúčastňuje sa na pracovných skupinách spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3, zasadnutiach zainteresovaných strán, fóre EDCTP a iných relevantných podujatiach.
3.Predseda pripravuje výročné správy o činnosti a výsledkoch vedeckého výboru za predchádzajúci rok a predkladá ich na schválenie správnej rade.
Článok 107
Skupina zainteresovaných strán
Skupina zainteresovaných strán vykonáva okrem úloh stanovených v článku 21 aj tieto úlohy:
a)poskytuje informácie o vedeckých, strategických a technologických prioritách, ktoré má spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 riešiť, ako je stanovené v Strategickom výskumnom a inovačnom programe alebo v akomkoľvek inom rovnocennom dokumente, pričom sa zohľadňuje pokrok a potreby globálneho zdravia a príbuzných odvetví;
b)predkladá návrhy, ktorými sa umožnia konkrétne synergie medzi spoločným podnikom Globálne zdravie EDCTP3 a príbuznými odvetviami alebo akýmkoľvek odvetvím, v ktorom sa synergie budú považovať za pridanú hodnotu;
c)poskytuje informácie pre fórum EDCTP.
Článok 108
Oprávnenosť na financovanie
1.V súlade s článkom 13 ods. 1 a odchylne od [článku 19 ods. 1] nariadenia o programe Horizont Európa sa financovanie zo spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 obmedzuje na právnické osoby oprávnené na financovanie v rámci programu Horizont Európa a usadené v zakladajúcich štátoch združenia EDCTP. Výnimočne a ak sa to ustanovuje v pracovnom programe, môžu byť subjekty usadené v iných štátoch oprávnené na financovanie zo spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 v konkrétnych témach výzvy alebo v prípade výzvy týkajúcej sa stavu ohrozenia verejného zdravia.
2.Únia sa usiluje uzavrieť dohody s tretími krajinami, ktoré umožňujú ochranu finančných záujmov Únie. Ak sa subjekty usadené v tretej krajine bez takejto dohody zúčastňujú na financovaní nepriamej akcie, pred ich uzavretím a v záujme ochrany finančných záujmov Únie, je finančný koordinátor nepriamej akcie usadený v členskom štáte alebo pridruženej krajine, výška predbežného financovania sa primerane upraví a v ustanoveniach o zodpovednosti v dohode o grante sa náležite zohľadnia finančné riziká.
Článok 109
Identifikovaní účastníci
Účasť subjektov, ktorých identifikoval spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3, môže byť kritériom oprávnenosti vo výzve na predkladanie návrhov. Musí sa to náležite odôvodniť v pracovnom programe, v ktorom sa môže takisto stanoviť, že takto identifikovaní účastníci nebudú oprávnení na financovanie zo spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 v rámci vybraných nepriamych akcií.
Článok 110
Etické zásady
Klinické skúšania a implementačný výskum organizované v rámci spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 sa vykonávajú v súlade so základnými etickými zásadami, uznávanými medzinárodnými regulačnými normami a osvedčenými postupmi účasti.
Článok 111
Spolupráca s Európskou agentúrou pre lieky a Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb
Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 zabezpečuje úzku spoluprácu s Európskou agentúrou pre lieky a Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb.
Článok 112
Cenovo dostupný prístup
Účastníci nepriamych akcií financovaných spoločným podnikom Globálne zdravie EDCTP3 zabezpečujú, aby výrobky a služby vyvinuté na základe výsledkov nepriamej akcie alebo čiastočne založené na nich boli dostupné a prístupné verejnosti za spravodlivých a prijateľných podmienok. Na tento účel sa v pracovnom programe podľa potreby uvádzajú ďalšie povinnosti týkajúce sa využívania uplatniteľné na konkrétne nepriame akcie.
HLAVA VI
SPOLOČNÝ PODNIK PRE INICIATÍVU PRE INOVATÍVNE ZDRAVOTNÍCTVO
Článok 113
Ďalšie ciele spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo
1.Spoločný podnik Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo má do roku 2030 okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 dosiahnuť aj tieto všeobecné ciele:
a)prispieť k vytvoreniu celoúnijného výskumného a inovačného ekosystému v oblasti zdravotníctva, ktorý uľahčí prenos vedeckých poznatkov do inovácií, najmä začatím najmenej 30 rozsiahlych medziodvetvových projektov zameraných na inovácie v oblasti zdravotníctva;
b)podporovať rozvoj bezpečných, účinných, na ľudí zameraných a nákladovo efektívnych inovácií, ktoré reagujú na strategické nenaplnené potreby v oblasti verejného zdravia, a to tak, že aspoň na piatich príkladoch preukážu uskutočniteľnosť integrácie produktov alebo služieb zdravotnej starostlivosti s preukázanou vhodnosťou pre systémy zdravotnej starostlivosti. Súvisiace projekty by sa mali zameriavať na prevenciu, diagnostiku, liečbu a/alebo riadenie chorôb, ktoré ovplyvňujú obyvateľstvo v Únii, vrátane príspevku k európskemu plánu na boj proti rakovine;
c)podnecovať medziodvetvové inovácie v oblasti zdravotníctva pre globálne konkurencieschopný európsky zdravotnícky priemysel a prispievať k dosahovaniu cieľov novej priemyselnej stratégie pre Európu a farmaceutickej stratégie pre Európu.
2.Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo má aj tieto špecifické ciele:
a)prispievať k lepšiemu chápaniu determinantov zdravia a prioritných oblastí chorôb;
b)integrovať rozdrobené výskumné a inovačné snahy v oblasti zdravotníctva, ktoré spájajú odvetvia zdravotníctva a ďalšie zainteresované strany, pričom sa zamerajú na nenaplnené potreby v oblasti verejného zdravia s cieľom umožňovať vývoj nástrojov, údajov, platforiem, technológií a procesov na zlepšenie predikcie, prevencie, zachytávania, diagnostiky, liečby a riadenia chorôb a na uspokojovanie potrieb koncových používateľov;
c)preukazovať uskutočniteľnosť na ľudí zameraných, integrovaných riešení v oblasti zdravotnej starostlivosti;
d)využívať všetky možnosti digitalizácie a výmeny údajov v oblasti zdravotnej starostlivosti;
e)umožňovať rozvoj nových a zdokonalených metodík a modelov na komplexné posudzovanie pridanej hodnoty inovatívnych a integrovaných riešení v oblasti zdravotnej starostlivosti.
Článok 114
Ďalšie úlohy spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo
Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo plní okrem úloh stanovených v článku 5 aj tieto úlohy:
a)podporovať úzku a dlhodobú spoluprácu medzi Úniou, ostatnými členmi, prispievajúcimi partnermi a ďalšími zainteresovanými stranami zapojenými do oblasti zdravotnej starostlivosti, ako sú iné príslušné odvetvia, orgány zdravotnej starostlivosti (napríklad regulačné orgány, orgány pre hodnotenie zdravotníckej technológie a platcovia), organizácie pacientov, zdravotnícki pracovníci a poskytovatelia zdravotnej starostlivosti, ako aj akademická obec;
b)účinne podporovať predkonkurenčný výskum a inovácie v oblasti zdravotníctva, najmä akcie, ktoré spájajú subjekty z niekoľkých sektorov zdravotníctva, aby spoločne pracovali v oblastiach nenaplnenej potreby, pokiaľ ide o verejné zdravie;
c)zabezpečiť, aby všetky zainteresované strany mali možnosť navrhovať oblasti pre budúce výzvy na predloženie návrhov;
d)pravidelne posudzovať a vykonávať všetky potrebné úpravy Strategického výskumného a inovačného programu spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo z hľadiska vedeckého rozvoja, ku ktorému dôjde počas vykonávania programu alebo vznikajúcich potrieb v oblasti verejného zdravia;
e)uverejňovať informácie o projektoch vrátane účastníckych subjektov a výšky finančného príspevku spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo a viazaných vecných príspevkov na každého účastníka;
f)organizovať pravidelnú komunikáciu vrátane najmenej jedného výročného zasadnutia so záujmovými skupinami a so zainteresovanými stranami s cieľom zabezpečovať otvorenosť a transparentnosť výskumných a inovačných činností spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo;
g)plniť akékoľvek ďalšie úlohy potrebné na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 113.
Článok 115
Členovia
Členmi spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)Európsky koordinačný výbor rádiologického, elektromedicínskeho a zdravotníckeho IT priemyslu (COCIR), Európska federácia farmaceutického priemyslu a združení a združenia EuropaBio, MedTech Europe a VaccinesEurope na základe svojich rozhodnutí o bezpodmienečnom pristúpení k spoločnému podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok;
c)pridružení členovia, ktorí sa majú vyberať v súlade s článkom 7.
Článok 116
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo vrátane prostriedkov EZVO na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 1 200 000 000 EUR, z toho maximálne 30 212 000 EUR na administratívne náklady, a pozostáva z týchto položiek:
a)maximálne 1 000 000 000 EUR za predpokladu, že túto sumu doplní rovnaký príspevok od členov iných ako Únia alebo jej konštituentov alebo prepojených subjektov;
b)maximálne 200 000 000 EUR za predpokladu, že túto sumu doplnia rovnaké dodatočné príspevky od prispievajúcich partnerov alebo od ich konštituentov alebo prepojených subjektov.
Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 117
Príspevky členov iných ako Únia
1.Členovia spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo iní ako Únia poskytnú alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty poskytli na obdobie stanovené v článku 3 celkový príspevok vo výške najmenej 1 000 000 000 EUR vrátane maximálne 30 212 000 EUR na administratívne náklady.
2.Príspevky uvedené v odseku 1 pozostávajú z príspevkov do spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo v súlade s článkom 11 ods. 1.
3.Vecné príspevky na dodatočné činnosti nesmú predstavovať viac ako 50 % vecných príspevkov členov iných ako Únia na úrovni programu iniciatívy pre inovatívne zdravotníctvo.
4.Náklady spojené s príspevkami poskytnutými účastníkmi na nepriame akcie financované spoločným podnikom pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo predstavujú najmenej 45 % oprávnených nákladov na nepriamu akciu a súvisiacich nákladov na dodatočné činnosti. Ak je to opodstatnené, pracovný program môže výnimočne umožňovať nižší podiel príspevkov na úrovni individuálnej nepriamej akcie a s ňou súvisiacich dodatočných činností.
5.Náklady vynaložené na nepriame akcie v tretích krajinách iných ako krajiny pridružené k programu Horizont Európa sú oprávnené a relevantné z hľadiska cieľov stanovených v článku 113. Nesmú prekročiť 20 % vecných príspevkov na prevádzkové náklady poskytovaných členmi inými ako Únia a prispievajúcimi partnermi na úrovni programu iniciatívy pre inovatívne zdravotníctvo. Náklady vyššie ako 20 % vecných príspevkov na prevádzkové náklady na úrovni programu iniciatívy pre inovatívne zdravotníctvo sa nepovažujú za vecné príspevky na prevádzkové náklady.
6.Pracovné programy spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo môžu na úrovni nepriamej akcie stanoviť osobitné limity na vecné príspevky na prevádzkové náklady, ktoré vzniknú v tretích krajinách iných ako krajiny pridružené k programu Horizont Európa. Rozhodnutia o takýchto osobitných limitoch berú do úvahy najmä ciele a vplyv, ktoré sa vyžadujú v príslušných opatreniach a nevedú k prekročeniu stropu stanoveného v odseku 5 na úrovni programu iniciatívy pre inovatívne zdravotníctvo.
Článok 118
Podmienky týkajúce sa dodatočných činností
1.Na účely článku 11 ods. 1 písm. b) sa dodatočné činnosti vykonávajú v Únii alebo krajinách pridružených k programu Horizont Európa a môžu zahŕňať:
a)činnosti, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov akcií financovaných spoločným podnikom pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo;
b)činnosti, ktoré prispievajú k šíreniu, udržateľnosti alebo využívaniu výsledkov akcií financovaných spoločným podnikom pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo.
2.Návrhy projektov podľa potreby obsahujú plán pre ich súvisiace dodatočné činnosti. Náklady spojené s takýmito projektovo špecifickými dodatočnými činnosťami musia vzniknúť od dátumu predloženia návrhu až do dvoch rokov po dátume skončenia nepriamej akcie.
3.Na to, aby sa náklady mohli účtovať ako vecné príspevky uvedené v článku 11 ods. 1 písm. b), musia sa príslušné dodatočné činnosti vykonávať v Európskej únii alebo krajinách pridružených k programu Horizont Európa.
Článok 119
Orgány spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo
Orgánmi spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo sú:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)skupina pre inovácie;
d)skupina zástupcov štátov.
Článok 120
Zloženie správnej rady
Správna rada sa skladá z:
a)piatich zástupcov Európskej komisie zastupujúcich Úniu;
b)jedného zástupcu za každého člena iného ako Únia.
Článok 121
Fungovanie správnej rady
Členovia iní ako Únia majú spoločne 50 % hlasovacích práv.
Článok 122
Skupina pre inovácie
1.Skupina pre inovácie radí správnej rade pri uplatňovaní článku 19 v záležitostiach týkajúcich sa výskumných a inovačných činností spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo.
2.Skupina pre inovácie sa skladá z týchto stálych členov:
a)štyria zástupcovia Komisie zastupujúci Úniu;
b)štyria zástupcovia členov iných ako Únia;
c)dvaja zástupcovia skupiny zástupcov štátov;
d)dvaja zástupcovia vedeckej obce vymenovaní správnou radou po otvorenom výberovom konaní pri uplatnení článku 19 ods. 4;
e)až do šesť členov skupiny vymenovaných správnou radou na základe otvoreného výberového konania podľa článku 19 ods. 4, ktorí zabezpečujú najmä primerané zastúpenie zainteresovaných strán zapojených do zdravotnej starostlivosti, pričom ide najmä o verejný sektor, pacientov a konečných používateľov všeobecne;
f)výkonný riaditeľ a jeden ďalší zástupca programovej kancelárie.
3.Členovia skupiny, ktorí zastupujú členov spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo, môžu v prípade potreby vymenovať členov skupiny ad hoc s cieľom prerokovať konkrétne témy. Na každé zasadnutie môžu spoločne vymenovať najviac šesť členov skupiny ad hoc.
Takíto členovia skupiny ad hoc sú vymenovaní na základe svojich vedeckých alebo technických odborných znalostí o témach, ktoré sa majú prerokovať na daných stretnutiach, alebo s prihliadnutím na potrebu vytvoriť synergie s inými výskumnými programami.
Členovia skupiny, ktorí zastupujú členov spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo, vymenúvajú členov skupiny ad hoc konsenzuálne na dobu určitú. Svoje rozhodnutia oznamujú programovej kancelárii a ostatným stálym členom skupiny.
4.Bez ohľadu na úlohy skupiny zástupcov štátov stanovené v článku 20 ods. 7 poskytuje skupina pre inovácie správnej rade na jej žiadosť alebo z vlastnej iniciatívy poradenstvo v oblasti vedeckých a technických záležitostí týkajúcich sa cieľov spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo, pričom ide najmä o:
a)vedecké priority;
b)návrh pracovného programu vrátane obsahu výziev na predloženie návrhov;
c)plánovanie dodatočných činností členov iných ako Únia, ktoré sú uvedené v článku 118;
d)zriaďovanie poradných skupín zameraných na konkrétne vedecké priority;
e)vytváranie synergií s ostatnými činnosťami programu Horizont Európa vrátane iných európskych partnerstiev, ako aj s inými únijnými programami financovania a vnútroštátnymi programami financovania.
5.Predsedom skupiny pre inovácie je výkonný riaditeľ. Výkonný riaditeľ môže v riadne odôvodnených prípadoch vymenovať vedúceho zamestnanca programovej kancelárie spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo, aby v jeho mene predsedal skupine pre inovácie.
6.Členovia skupiny, ktorí zastupujú členov spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo, prijímajú v rámci správy uvedenej v článku 19 ods. 8 návrhy týkajúce sa záležitostí uvedených v odseku 4 konsenzom po prerokovaní so všetkými členmi skupiny prítomnými na stretnutí. Ak nedôjde ku konsenzu, predseda podá správu o situácii správnej rade. Každý člen skupiny môže v správe vyjadriť odlišné stanovisko.
7.Riadne zasadnutia skupiny pre inovácie sa konajú najmenej dvakrát ročne. Na žiadosť členov skupiny, ktorí zastupujú Komisiu, alebo väčšiny členov skupiny, ktorí zastupujú členov iných ako Únia, sa môžu konať mimoriadne zasadnutia.
8.Členovia skupiny pre inovácie si pred schôdzami v akejkoľvek vhodnej forme vymieňajú všetky príslušné informácie a prerokúvajú svoje nápady. Podľa potreby koordinujú svoje činnosti s činnosťami ktorejkoľvek inej poradnej skupiny.
Článok 123
Podmienky uplatniteľné na nepriame akcie
1. Na účely tohto nariadenia sa nenaplnená potreba v oblasti verejného zdravia vymedzuje ako potreba, ktorú systémy zdravotnej starostlivosti v súčasnosti neriešia z dôvodov dostupnosti alebo prístupnosti, napríklad ak neexistuje uspokojivá metóda diagnostiky, prevencie alebo liečby pre daný zdravotný stav, alebo ak je prístup ľudí k zdravotnej starostlivosti obmedzený z dôvodu nákladov, vzdialenosti od zdravotníckych zariadení alebo čakacích lehôt. Starostlivosť zameraná na ľudí sa týka prístupu k starostlivosti, ktorý vedome prijíma stanoviská jednotlivcov, opatrovateľov, rodín a komunít a považuje ich za účastníkov a prijímateľov systémov zdravotnej starostlivosti, ktoré sa organizujú skôr podľa ich potrieb a preferencií ako podľa jednotlivých chorôb.
2.Nepriame akcie financované spoločným podnikom pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo môžu zahŕňať klinické štúdie, v ktorých cieľová oblasť alebo zamýšľané použitie predstavuje nenaplnenú potrebu v oblasti verejného zdravia, ktorá významne ovplyvňuje, alebo ohrozuje obyvateľstvo Únie.
3.Účastníci nepriamych akcií financovaných spoločným podnikom pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo musia zabezpečiť, aby výrobky a služby vyvinuté na základe výsledkov nepriamej akcie alebo čiastočne založené na nich boli dostupné a prístupné verejnosti za spravodlivých a prijateľných podmienok. Na tento účel sa v pracovnom programe podľa potreby uvádzajú ďalšie povinnosti týkajúce sa využívania uplatniteľné na konkrétne nepriame akcie.
4.Ak to ustanovuje pracovný program, od právnych subjektov určených spoločným podnikom pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo sa môže vyžadovať účasť na konkrétnych nepriamych akciách. Tieto subjekty nie sú oprávnené na financovanie zo spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo.
5.Právne subjekty, ktoré sa zúčastňujú na konkrétnych nepriamych akciách s určenými právnymi subjektmi uvedenými v odseku 4, nie sú oprávnené na financovanie, ak:
a)sú ziskovými právnymi subjektmi s ročným obratom najmenej 500 miliónov EUR;
b)sú pod priamou alebo nepriamou kontrolou právneho subjektu uvedeného v písmene a) alebo pod tou istou priamou alebo nepriamou kontrolou ako právny subjekt uvedený v písmene a);
c)priamo alebo nepriamo kontrolujú právny subjekt uvedený v písmene a).
HLAVA VII
SPOLOČNÝ PODNIK PRE KĽÚČOVÉ DIGITÁLNE TECHNOLÓGIE
Článok 124
Ďalšie ciele spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie
1.Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie má okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 aj tieto všeobecné ciele:
a)posilňovať otvorenú technologickú nezávislosť Únie v oblasti elektronických komponentov a systémov s cieľom podporovať budúce potreby vertikálnych priemyselných odvetví a hospodárstva ako celku. Celkovým cieľom je v súlade s významom Únie v oblasti výrobkov a služieb prispieť k zdvojnásobeniu hodnoty navrhovania a výroby elektronických komponentov a systémov v Európe do roku 2030;
b)s aktívnym zapojením MSP vybudovať vedúce postavenie Únie týkajúce sa vedeckej excelentnosti a inovácie v oblasti nových súčiastok a technológií systémov. MSP by mali predstavovať najmenej jednu tretinu z celkového počtu účastníkov nepriamych akcií a malo by k nim smerovať najmenej 20 % verejného financovania;
c)zabezpečovať, aby komponenty a systémové technológie zodpovedali európskym spoločenským a environmentálnym výzvam. Cieľom je dosiahnuť súlad s politikou Únie v oblasti energetickej účinnosti a prispieť k zníženiu spotreby energie o 32,5 % v roku 2030.
2.Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie má okrem cieľov stanovených v odseku 1 aj tieto špecifické ciele:
a)vytvárať v Európe možnosti na navrhovanie a výrobu pre oblasti strategických aplikácií;
b)otvoriť vyvážené portfólio veľkých a malých projektov podporujúcich rýchly transfer technológií z výskumu do priemyselného prostredia;
c)vybudovať v celej Únii dynamický ekosystém založený na digitálnych hodnotových reťazcoch so zjednodušeným prístupom pre nové subjekty;
d)zdokonaľovať technológie komponentov, ktoré zaručujú bezpečnosť, dôveru a energetickú efektívnosť pre kritické infraštruktúry a odvetvia v Európe;
e)podporovať mobilizáciu vnútroštátnych zdrojov a zabezpečiť premyslené zosúladenie únijných a vnútroštátnych výskumných a inovačných programov v oblasti elektronických komponentov a systémov;
f)vytvoriť súdržnosť medzi Strategickým výskumným a inovačným programom iniciatívy a politikami EÚ tak, aby vznikol efektívny príspevok odvetvia elektronických komponentov a systémových technológií.
Článok 125
Ďalšie úlohy spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie
Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie okrem úloh stanovených v článku 5 aj monitoruje vykonávanie nepriamych akcií a spravuje dohody o grante a rozhodnutia správnej rady a rady verejných orgánov.
Článok 126
Členovia
1.Členmi spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie sú:
a)verejné orgány zložené:
i) z Únie zastúpenej Komisiou;
ii) z týchto účastníckych štátov:
- […];
- […].
b)súkromní členovia pozostávajúci z týchto priemyselných združení a ich konštituentov: združenie AENEAS registrované podľa francúzskeho práva so sídlom v Paríži vo Francúzsku; priemyselné združenie ARTEMIS registrované podľa holandského práva so sídlom v Eindhovene v Holandsku; združenie EPoSS e.V. registrované podľa nemeckého práva so sídlom v Berlíne v Nemecku.
2.Každý účastnícky štát vymenuje svojich zástupcov v orgánoch spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie a určí vnútroštátny subjekt alebo subjekty zodpovedné za plnenie povinností tohto štátu v súvislosti s činnosťami spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
Článok 127
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie vrátane rozpočtových prostriedkov EZVO na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 1 800 000 000 EUR, z toho maximálne 22 090 000 EUR na administratívne náklady. Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 128
Príspevky členov iných ako Únia
1.Počas obdobia stanoveného v článku 3 účastnícke štáty spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie prispejú celkovým príspevkom minimálne vo výške príspevku Únie na prevádzkové náklady uvedeného v článku 127.
2.Počas obdobia stanoveného v článku 3 súkromní členovia spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie prispejú, alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty prispeli do spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie príspevkom minimálne vo výške 2 511 164 000 EUR.
3.V súlade s článkom 26 ods. 4 súkromní členovia poskytnú, alebo zabezpečia, aby ich konštituenti a prepojené subjekty poskytli finančný príspevok až do výšky 22 090 000 EUR na administratívne náklady spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
4.Príspevky uvedené v odseku 1 pozostávajú z príspevkov stanovených v článku 11 ods. 4. Príspevky uvedené v odseku 2 pozostávajú z príspevkov stanovených v článku 11 ods. 1 vrátane príspevkov minimálne vo výške 2 489 074 000 EUR stanovených v článku 11 ods. 1 písm. a). Príspevky uvedené v odseku 3 pozostávajú z príspevkov stanovených v článku 11 ods. 1 písm. c).
Článok 129
Príspevky účastníckych štátov
1.Každý účastnícky štát poveruje spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie realizáciou svojich príspevkov pre účastníkov nepriamych akcií určených v tomto účastníckom štáte prostredníctvom dohôd o grante uzavretých spoločným podnikom. Poverujú spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie aj vyplácaním svojich príspevkov pre účastníkov. Presne stanovujú výšku finančných prostriedkov na nepriame akcie.
2.Prijímatelia nepriamych akcií spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie podpisujú so spoločným podnikom pre kľúčové digitálne technológie samostatnú dohodu o grante. Podrobné pravidlá dohody o grante vrátane príslušného rámca pre práva duševného vlastníctva sa riadia pravidlami programu Horizont Európa.
3.Účastnícke štáty sa zaväzujú, že vyplatia celú výšku svojich príspevkov prostredníctvom právne záväzných dohôd medzi subjektmi, ktoré na tento účel určí každý z účastníckych štátov, a spoločným podnikom pre kľúčové digitálne technológie. Takéto dohody sa uzatvárajú pred prijatím pracovného programu.
4.Správna rada pri prijímaní odhadov výdavkov na súvisiace výskumné a inovačné činnosti náležite zohľadňuje dohody uvedené v odseku 3, aby zabezpečila zásadu vyrovnanosti rozpočtu spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
5.Výkonný riaditeľ predkladá správnej rade dohody uvedené v odseku 3 na podporu odhadov výdavkov na súvisiace výskumné a inovačné činnosti.
6.Ďalšie dojednania na účely spolupráce medzi účastníckymi štátmi a spoločným podnikom pre kľúčové digitálne technológie a záväzkov týkajúcich sa príspevkov uvedených v odseku 1 sa stanovujú prostredníctvom dohôd, ktoré sa majú uzavrieť medzi subjektmi určenými na tento účel každým z účastníckych štátov a spoločným podnikom pre kľúčové digitálne technológie.
Článok 130
Rozsah dodatočných činností
1.Správna rada spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie môže v prípade potreby na návrh rady súkromných členov schváliť plán dodatočných činností uvedený v článku 11 ods. 1 písm. b), pričom zohľadní stanovisko rady verejných orgánov.
2.Na účely článku 11 ods. 1 písm. b) môžu dodatočné činnosti zahŕňať:
a)súkromné investície zamerané na spriemyselňovanie výsledkov projektov spoločných podnikov pre kľúčové digitálne technológie a ECSEL;
b)skúšobné prevádzky, demonštračné zariadenia, aplikácie, nasadenia, spriemyselňovanie vrátane príslušných kapitálových výdavkov;
c)súvisiace výskumné a vývojové činnosti, ktoré nie sú financované z verejných zdrojov;
d)činnosti financované pôžičkami Európskej investičnej banky, ktoré nie sú financované v rámci grantu Únie;
e)činnosti na rozvoj ekosystému, ktoré podporujú spoluprácu používateľov technológií a dodávateľov.
Článok 131
Orgány spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie
Orgánmi spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie sú:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)rada verejných orgánov;
d)rada súkromných členov.
Článok 132
Zloženie správnej rady
Každý člen spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie vymenuje svojich zástupcov a vedúceho delegáta, ktorí majú hlasovacie práva v správnej rade.
Článok 133
Fungovanie správnej rady
1.Hlasovacie práva správnej rady sú rozdelené takto:
a)jedna tretina pre Komisiu;
b)jedna tretina pre súkromných členov spoločne a
c)jedna tretina pre účastnícke štáty spoločne.
2.Počas prvých dvoch rozpočtových rokov po založení spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie sú hlasovacie práva účastníckych štátov rozdelené takto:
a)jedno percento pre každý účastnícky štát;
b)zvyšný percentuálny podiel rozdelený každý rok medzi účastnícke štáty v pomere k ich skutočným finančným príspevkom do spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie a/alebo do predchádzajúcej iniciatívy počas predchádzajúcich dvoch rokov.
3.V nasledujúcich rozpočtových rokoch sa rozdelenie hlasovacích práv účastníckych štátov určuje každoročne a v pomere k finančným prostriedkom, ktoré poskytli na nepriame akcie počas predchádzajúcich dvoch rozpočtových rokov.
4.Hlasovacie práva súkromných členov sa rozdeľujú rovnomerne medzi podnikateľské združenia, pokiaľ rada súkromných členov nerozhodne inak.
5.Hlasovacie práva každého nového člena spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie, ktorý nie je členským štátom ani pridruženou krajinou, určuje správna rada pred vstupom tohto člena do spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
6.Správna rada je uznášaniaschopná, keď je prítomná Komisia, súkromní členovia a vedúci delegáti minimálne troch účastníckych štátov spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
Článok 134
Ďalšie úlohy správnej rady
1.Na správnu radu spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie sa nevzťahuje článok 16 ods. 2 písm. s).
2.Ak o to Komisia požiada, oprávnenosť zúčastňovať sa na konkrétnych opatreniach je obmedzená v súlade s ustanoveniami odvetvového základného aktu uplatniteľného na príslušný príspevok Únie.
Článok 135
Zloženie rady verejných orgánov
Rada verejných orgánov pozostáva zo zástupcov verejných orgánov spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
Každý verejný orgán vymenuje svojich zástupcov a vedúceho delegáta, ktorí majú hlasovacie práva v rade verejných orgánov.
Článok 136
Fungovanie rady verejných orgánov
1.Hlasovacie práva v rade verejných orgánov sa každoročne prideľujú verejným orgánom v pomere k ich finančnému príspevku na činnosti spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie na príslušný rok v súlade s článkom 129 a s hornou hranicou 50 % celkových hlasovacích práv v rade verejných orgánov pre ktoréhokoľvek člena.
2.Ak výkonnému riaditeľovi oznámili svoje finančné príspevky podľa článku 129 ods. 3 menej ako tri účastnícke štáty, Komisia má 50 % hlasovacích práv a zvyšných 50 % sa rovnomerne rozdelí medzi účastnícke štáty až dovtedy, pokiaľ viac ako tri účastnícke štáty spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie neoznámia svoje príspevky.
3.Verejné orgány vynakladajú maximálne úsilie na dosiahnutie konsenzu. Ak sa konsenzus nedosiahne, rada verejných orgánov prijíma svoje rozhodnutia minimálne 75 % väčšinou všetkých hlasov vrátane hlasov neprítomných účastníckych štátov.
4.Rada verejných orgánov volí svojho predsedu spomedzi svojich členov na obdobie minimálne dvoch rokov.
5.Predseda môže na jej zasadnutia pozývať ako pozorovateľov ďalšie osoby, predovšetkým zástupcov regionálnych orgánov z Únie, zástupcov združení MSP a zástupcov iných orgánov spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
6.Riadne zasadnutia rady verejných orgánov sa konajú minimálne dvakrát ročne. Na žiadosť Komisie alebo väčšiny zástupcov účastníckych štátov alebo na žiadosť predsedu je možné zvolať mimoriadne zasadnutia. Zasadnutia rady verejných orgánov zvoláva jej predseda a zvyčajne sa konajú v sídle spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
7.Rada verejných orgánov je uznášaniaschopná, keď je prítomná Komisia a vedúci delegáti minimálne troch účastníckych štátov.
8.Výkonný riaditeľ sa zúčastňuje na zasadnutiach rady verejných orgánov, pokiaľ rada verejných orgánov nerozhodne inak, ale nemá hlasovacie práva.
9.Na pozvanie rady verejných orgánov sa ktorýkoľvek členský štát alebo pridružená krajina, ktoré nie sú členom spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie, môžu zúčastňovať na zasadnutiach rady verejných orgánov ako pozorovatelia. Pozorovatelia dostávajú všetky príslušné dokumenty a môžu poskytovať poradenstvo v súvislosti s akýmkoľvek rozhodnutím prijatým radou verejných orgánov. Všetci takíto pozorovatelia budú viazaní pravidlami dôvernosti, ktoré sa vzťahujú na členov rady verejných orgánov.
10.Rada verejných orgánov môže v prípade potreby vymenovať pracovné skupiny pod celkovou koordináciou jedného alebo viacerých verejných orgánov.
11.Rada verejných orgánov prijíma vlastný rokovací poriadok.
12.Na radu verejných orgánov sa primerane vzťahujú článok 11 ods. 7 a článok 26 ods. 6.
Článok 137
Úlohy rady verejných orgánov
Rada verejných orgánov:
a)prispieva k príprave Strategického výskumného a inovačného programu;
b)poskytuje vstupy pre návrh pracovného programu, najmä výzvy na predkladanie návrhov vrátane pravidiel hodnotenia, výberu a monitorovania nepriamych akcií;
c)schvaľuje vyhlasovanie výziev na predkladanie návrhov v súlade s pracovným programom;
d)rozhoduje o pridelení verejného financovania vybraným návrhom na základe poradia zostaveného hodnotiacou komisiou, a to až do výšky dostupných rozpočtov. V prípade návrhov, ktoré majú rovnaké hodnotenie, sa v tomto pridelení môže zohľadniť prínos návrhov k dosiahnutiu konkrétnych cieľov politiky vrátane synergií s vnútroštátnymi prioritami. Takéto rozhodnutie je záväzné bez akéhokoľvek ďalšieho hodnotenia alebo výberového konania;
e)poskytuje stanovisko k návrhu plánu dodatočných činností, ktoré sú uvedené v článku 11 ods. 1 písm. b).
Článok 138
Zloženie rady súkromných členov
1.Rada súkromných členov sa skladá zo zástupcov súkromných členov spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.
2.Každý súkromný člen vymenuje svojich zástupcov a vedúceho delegáta, ktorí majú hlasovacie práva v rade súkromných členov.
Článok 139
Fungovanie rady súkromných členov
1.Rada súkromných členov zasadá minimálne dva razy ročne.
2.Rada súkromných členov môže v prípade potreby vymenovať pracovné skupiny pod celkovou koordináciou jedného alebo viacerých členov.
3.Rada súkromných členov volí svojho predsedu spomedzi svojich členov.
4.Rada súkromných členov prijíma vlastný rokovací poriadok.
Článok 140
Úlohy rady súkromných členov
Rada súkromných členov:
a)vypracúva a pravidelne aktualizuje návrh Strategického výskumného a inovačného programu na dosiahnutie cieľov spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie stanovených v článku 4 a článku 124, pričom berie do úvahy vstupy verejných orgánov;
b)predkladá výkonnému riaditeľovi návrh Strategického výskumného a inovačného programu v lehotách stanovených správnou radou;
c)organizuje poradné fórum zainteresovaných strán, ktoré je otvorené pre všetky verejné a súkromné zainteresované strany, ktoré sa zaujímajú o oblasť kľúčových digitálnych technológií, aby ich informovala o návrhu Strategického výskumného a inovačného programu na daný rok a získala spätnú väzbu naň;
d)v prípade potreby a s prihliadnutím na článok 130 vypracúva a predkladá na schválenie správnej rade návrh plánu dodatočných činností, ktoré sú uvedené v článku 11 ods. 1 písm. b), pričom berie do úvahy stanovisko rady verejných orgánov.
Článok 141
Miery úhrady
V súlade s [článkom 13 ods. 1] nariadenia o programe Horizont Európa a odchylne od [článku 30] uvedeného nariadenia môže spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie uplatňovať rôzne miery úhrady pre únijné financovanie v rámci akcie, a to v závislosti od druhu účastníka, najmä MSP a neziskové právne subjekty, a druhu akcie. Miery úhrady sa uvádzajú v pracovnom programe.
HLAVA VIII
SPOLOČNÝ PODNIK PRE VÝSKUM MANAŽMENTU LETOVEJ PREVÁDZKY JEDNOTNÉHO EURÓPSKEHO NEBA 3
Článok 142
Ďalšie ciele spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3
1.Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 má okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 aj tieto všeobecné ciele:
a)posilňovať a integrovať výskumné a inovačné kapacity Únie v sektore ATM, aby bol odolnejší proti výkyvom v doprave a lepšie sa im prispôsobil a zároveň umožňoval plynulú prevádzku všetkých lietadiel;
b)posilňovať prostredníctvom inovácií konkurencieschopnosť leteckej dopravy s posádkou a bez posádky v Únii a trhov so službami ATM s cieľom podporovať hospodársky rast v Únii;
c)rozvíjať a urýchliť prienik inovatívnych riešení na trh s cieľom vytvoriť zo vzdušného priestoru jednotného európskeho neba najefektívnejší a k životnému prostrediu najšetrnejší vzdušný priestor na svete.
2.Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 má aj tieto špecifické ciele:
a)vyvinúť výskumný a inovačný ekosystém pokrývajúci celé hodnotové reťazce vzdušného priestoru ATM a U-space 60 , ktorý umožní vybudovať digitálne európske nebo 61 vymedzené v európskom riadiacom pláne ATM, čo umožní potrebnú spoluprácu a koordináciu medzi poskytovateľmi leteckých navigačných služieb a používateľmi vzdušného priestoru s cieľom zabezpečiť jednotný harmonizovaný únijný systém ATM tak pre prevádzku s posádkou, ako aj bez posádky;
b)vyvíjať a overovať riešenia ATM podporujúce vysoké úrovne automatizácie;
c)vyvíjať a overovať technickú architektúru 62 digitálneho európskeho neba;
d)podporovať urýchlené uvádzanie inovačných riešení na trh prostredníctvom demonštračných zariadení;
e)koordinovať stanovovanie priorít a plánovanie úsilia Únie v oblasti modernizácie ATM na základe procesu, ktorým sa dospeje ku konsenzu medzi zainteresovanými stranami ATM;
f)napomáhať rozvoju noriem na industrializáciu riešení SESAR.
Článok 143
Ďalšie úlohy spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3
Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 okrem úloh stanovených v článku 5:
a)koordinuje úlohy v rámci fázy vymedzenia Výskumu manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba (ďalej len „SESAR“) 63 , monitoruje implementáciu projektu SESAR a v prípade potreby mení európsky riadiaci plán ATM 64 ;
b)realizuje hľadiská výskumu a vývoja európskeho riadiaceho plánu ATM, a to najmä:
i) organizovaním, koordináciou a monitorovaním práce vo fáze vývoja SESAR v súlade s európskym riadiacim plánom ATM vrátane výskumných a inovačných činností na nízkej úrovni technologickej pripravenosti (TRL) (0 až 2);
ii) poskytovaním riešení SESAR, ktoré sú použiteľnými výstupmi fázy vývoja SESAR, a zavádzaním nových alebo zdokonalených normalizovaných a interoperabilných prevádzkových postupov alebo technológií;
iii) zabezpečovaním zapojenia zainteresovaných strán z oblasti civilného a vojenského leteckého priemyslu, najmä: poskytovateľov leteckých navigačných služieb, používateľov vzdušného priestoru, združení odborných zamestnancov, letísk, spracovateľského priemyslu a príslušných vedeckých inštitúcií a vedeckej obce;
c)napomáha urýchlené uvádzanie riešení SESAR na trh:
i) organizovaním a koordináciou rozsiahlych demonštračných činností;
65 ii) úzkou koordináciou s agentúrou EASA s cieľom umožňovať jej včasné vypracúvanie regulačných opatrení, ktoré patria do rámca základného nariadenia o agentúre EASA, a príslušných vykonávacích predpisov;
66 67 iii) podporou súvisiacich normalizačných činností v úzkej spolupráci s normalizačnými organizáciami a agentúrou EASA, ako aj so subjektom zriadeným na koordináciu úloh fázy zavedenia SESAR v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 409/2013.
Článok 144
Členovia
1.Členmi spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)Európska organizácia pre bezpečnosť leteckej prevádzky (ďalej len „EUROCONTROL“) zastúpená svojou agentúrou, a to na základe oznámenia svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok;
c)zakladajúci členovia uvedení v prílohe III k tomuto nariadeniu, a to na základe oznámenia svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok;
d)pridružení členovia, ktorí sa majú vyberať v súlade s článkom 7.
2.Správna rada môže odchylne od ustanovení článku 7 ods. 1 a 2 počas prvých šiestich mesiacov po zriadení spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 vybrať pridružených členov zo zoznamu zostaveného na základe otvorenej výzvy na vyjadrenie záujmu, ktorú vyhlásila Komisia pred jeho zriadením.
3.Pri výbere pridružených členov sa správna rada usiluje zabezpečiť náležité zastúpenie celého hodnotového reťazca ATM a v prípade potreby výber relevantných subjektov aj z oblasti mimo tohto sektora. Za pridružených členov spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 možno vybrať ktorýkoľvek verejný alebo súkromný subjekt alebo orgán vrátane subjektov z tretích krajín, ktoré uzavreli s Úniou minimálne jednu dohodu v oblasti leteckej dopravy.
Článok 145
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 vrátane rozpočtových prostriedkov EZVO na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 600 000 000 EUR, z toho maximálne 30 000 000 EUR na administratívne náklady. Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 146
Príspevky členov iných ako Únia
1.Súkromní členovia spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 poskytnú, alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty poskytli na obdobie vymedzené v článku 3 celkový príspevok vo výške minimálne 500 000 000 EUR, z toho maximálne 25 000 000 EUR na administratívne náklady.
2.Organizácia EUROCONTROL poskytne na obdobie stanovené v článku 3 príspevok na prevádzkové a administratívne náklady spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 vo výške minimálne 500 000 000 EUR, z toho maximálne 25 000 000 EUR na administratívne náklady.
3.Príspevky uvedené v odseku 1 pozostávajú z príspevkov pre spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 uvedených v článku 11 ods. 1. Príspevky uvedené v odseku 2 pozostávajú z príspevkov pre spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 uvedených v článku 11 ods. 5.
Článok 147
Rozsah dodatočných činností
Na účely článku 11 ods. 1 písm. b) môžu dodatočné činnosti zahŕňať:
a)činnosti vzťahujúce sa na všetky časti projektov pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba, ktoré nie sú financované z prostriedkov Únie a ktoré prispievajú k dosiahnutiu dohodnutého pracovného programu spoločného podniku;
b)činnosti v oblasti industrializácie vrátane normalizácie, certifikácie a výroby týkajúce sa riešení SESAR zo spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 alebo predchádzajúcej iniciatívy, spoločného podniku SESAR;
c)činnosti v oblasti komunikácie a osvety týkajúce sa riešení SESAR zo spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 alebo predchádzajúcej iniciatívy, spoločného podniku SESAR;
d)činnosti zabezpečujúce globálnu harmonizáciu ATM založenú na riešeniach SESAR zo spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 alebo predchádzajúcej iniciatívy, spoločného podniku SESAR;
e)zavádzanie alebo využívanie výsledkov z projektov v rámci spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 alebo predchádzajúcej iniciatívy, spoločného podniku SESAR, ktoré nezískali financovanie z Únie.
Článok 148
Orgány spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3
Orgánmi spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 sú:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)vedecký poradný orgán;
d)skupina zástupcov štátov.
Článok 149
Zloženie správnej rady
Správna rada sa skladá z:
a)dvoch zástupcov Komisie zastupujúcich Úniu;
b)jedného zástupcu od každého z členov iných ako Únia.
Článok 150
Fungovanie správnej rady
1.Správnej rade predsedá Komisia zastupujúca Úniu.
2.Správa rada má týchto stálych pozorovateľov:
a)jedného zástupcu Európskej obrannej agentúry;
b)jedného zástupcu civilných používateľov vzdušného priestoru vymenovaného ich zastupujúcou organizáciou na európskej úrovni;
c)jedného zástupcu poskytovateľov leteckých navigačných služieb vymenovaného ich zastupujúcou organizáciou na európskej úrovni;
d)jedného zástupcu výrobcov zariadení vymenovaného ich zastupujúcou organizáciou na európskej úrovni;
e)jedného zástupcu letísk vymenovaného ich zastupujúcou organizáciou na európskej úrovni;
f)jedného zástupcu z orgánov zastupujúcich zamestnancov sektora manažmentu leteckej prevádzky vymenovaného ich zastupujúcou organizáciou na európskej úrovni;
g)jedného zástupcu príslušných vedeckých inštitúcií alebo príslušnej vedeckej obce vymenovaného ich zastupujúcou organizáciou na európskej úrovni:
h)jedného zástupcu Agentúry Európskej únie pre bezpečnosť letectva;
i)jedného zástupcu európskej normalizačnej organizácie v letectve;
j)jedného zástupcu z priemyslu bezpilotných vzdušných prostriedkov vymenovaného ich zastupujúcou organizáciou na európskej úrovni.
3.Počet hlasov členov spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 je v pomere k ich príspevku do rozpočtu spoločného podniku. Únia a organizácia EUROCONTROL však majú každá minimálne 25 % z celkového počtu hlasov a zástupca civilných používateľov vzdušného priestoru uvedený v odseku 2 písm. b) má minimálne 10 % z celkového počtu hlasov.
4.Na prijatie rozhodnutí správnej rady je potrebná jednoduchá väčšina odovzdaných hlasov. V prípade rovnosti hlasov je rozhodujúci hlas Únie.
5.Pri rozhodnutiach týkajúcich sa revízie európskeho riadiaceho plánu ATM sa vyžaduje kladné hlasovanie Únie a organizácie EUROCONTROL. Pri takýchto rozhodnutiach sa berú do úvahy stanoviská vyjadrené všetkými stálymi pozorovateľmi uvedenými v odseku 2.
Článok 151
Ďalšie úlohy správnej rady
Správna rada spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 okrem úloh uvedených v článku 16 dohliada aj na dodávanie výskumných a vývojových komponentov určených v európskom riadiacom pláne ATM.
Článok 152
Ďalšie úlohy výkonného riaditeľa
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 vykonáva okrem úloh uvedených v článku 18 tieto úlohy:
a)riadi vykonávanie fáz vymedzenia a vývoja projektu SESAR v súlade s usmerneniami stanovenými správnou radou;
b)predkladá správnej rade všetky návrhy na zmeny dizajnu fázy vývoja projektu SESAR.
Článok 153
Vedecký výbor
1.Vedecký výbor je vedeckým poradným orgánom spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 uvedeným v článku 19 ods. 1 písm. a).
2.Vedecký výbor má maximálne 15 stálych členov.
3.Predseda vedeckého výboru sa volí na obdobie dvoch rokov.
4.Vedecký výbor môže poskytovať poradenstvo na žiadosť správnej rady a iných orgánov spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 alebo z vlastnej iniciatívy, najmä pokiaľ ide o činnosti súvisiace s nízkymi úrovňami technologickej pripravenosti (TRL) (0 až 2).
5.Vedecký výbor spolupracuje s príslušnými poradnými orgánmi ustanovenými v rámci programu Horizont Európa.
Článok 154
Skupina zástupcov štátov
1.Skupina zástupcov štátov sa skladá maximálne z dvoch zástupcov z každého členského štátu a pridruženej krajiny vrátane zástupcov vnútroštátnych orgánov zodpovedných za leteckú dopravu a za výskum. Zástupcovia členských štátov predkladajú koordinované stanovisko, pričom berú do úvahy názory vyjadrené:
a)vo Výbore pre jednotné nebo zriadenom podľa článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 68 ;
b)vo výbore pre program v rámci programu Horizont Európa 69 .
2.Zasadnutie skupiny zástupcov štátov sa uskutočňuje minimálne raz ročne.
Článok 155
Vykonávacie akty na stanovenie pozície Únie týkajúcej sa zmeny európskeho riadiaceho plánu ATM
1.Komisia prijíma vykonávacie akty s cieľom ustanoviť pozíciu Únie týkajúcu sa zmeny európskeho riadiaceho plánu ATM. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.Komisii pomáha Výbor pre jednotné nebo zriadený nariadením (ES) č. 549/2004. Výbor pre jednotné nebo je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 70 .
Článok 156
Certifikácia nových technológií
1.Agentúru Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) môžu žiadatelia, prijímatelia alebo výkonný riaditeľ vyzvať, aby poskytla poradenstvo k jednotlivým projektom a demonštračným činnostiam v otázkach týkajúcich sa dodržiavania noriem bezpečnosti letectva, interoperability a životného prostredia, aby sa zabezpečilo, že ich výsledkom bude včasné vypracovanie príslušných noriem, skúšobná kapacita a regulačné požiadavky na účely vývoja produktov a zavedenia nových technológií.
2.Na poskytované certifikačné činnosti a služby sa vzťahujú ustanovenia týkajúce sa poplatkov a platieb uvedené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1139 71 .
Článok 157
Dohoda s organizáciou EUROCONTROL
Úlohy a príspevok organizácie EUROCONTROL ako zakladajúceho člena spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 sú stanovené v administratívnej dohode medzi týmito dvoma zmluvnými stranami (spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 a organizácia EUROCONTROL). V tejto dohode sú uvedené úlohy, povinnosti a príspevok organizácie EUROCONTROL na činnosti spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3, pokiaľ ide o:
a)organizovanie výskumných, vývojových a overovacích činností organizácie EUROCONTROL v súlade s pracovným programom spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3;
b)poskytovanie odbornej podpory a poradenstva spoločnému podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 na jeho žiadosť;
c)podporu a poradenstvo týkajúce sa spoločného vývoja budúcich európskych systémov ATM, najmä v súvislosti s budúcou architektúrou vzdušného priestoru;
d)podporu monitorovania realizácie riešení SESAR v súlade s európskym riadiacim plánom ATM;
e)spoluprácu s členskými štátmi organizácie EUROCONTROL pri zabezpečovaní širokej podpory pre ciele politiky Únie a výsledky výskumných, overovacích a demonštračných činností medzi partnermi v celoeurópskej sieti;
f)poskytovanie podpory pre riadenie programu;
g)prispievanie na administratívne náklady spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 a poskytovanie informačných technológií a komunikačnej a logistickej podpory spoločnému podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3.
Článok 158
Funkcie spoločného administratívneho oddelenia
Článok 12 sa nevzťahuje na spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3.
HLAVA IX
SPOLOČNÝ PODNIK PRE INTELIGENTNÉ SIETE A SLUŽBY
Článok 159
Ďalšie ciele spoločného podniku pre inteligentné siete a služby
1.Spoločný podnik pre inteligentné siete a služby má okrem cieľov stanovených v článkoch 4 a 5 aj tieto všeobecné ciele:
a)podporovať technologickú nezávislosť Európy v budúcich inteligentných sieťach a službách posilňovaním súčasných silných stránok priemyslu a rozširovaním rozsahu od pripojenia 5G k širšiemu strategickému hodnotovému reťazcu vrátane poskytovania služieb založených na cloude, ako aj komponentov a zariadení;
b)zosúladiť strategické plány širšieho radu priemyselných subjektov vrátane nielen telekomunikačného priemyslu, ale aj subjektov z internetu vecí, cloudu, ako aj z oblasti komponentov a zariadení;
c)zlepšovať európsku technologickú a vedeckú excelentnosť s cieľom podporovať vedúce postavenie Európy pri formovaní a zvládnutí systémov 6G do roku 2030;
d)posilňovať zavádzanie digitálnych infraštruktúr a využívanie digitálnych riešení na európskych trhoch, a to najmä zabezpečovaním strategického koordinačného mechanizmu pre program NPE – Digitalizácia, ako aj synergií v rámci tohto nástroja, a s programom Digitálna Európa a Programom InvestEU ako súčasti rozsahu pôsobnosti a riadenia spoločného podniku pre inteligentné siete a služby;
e)pripraviť európsky dodávateľský sektor inteligentných sietí a služieb na dlhodobejšie príležitosti vyplývajúce z rozvoja vertikálnych trhov pre infraštruktúry a služby 5G a neskôr 6G v Európe;
f)uľahčovať do roku 2030 digitálne inovácie uspokojujúce potreby európskeho trhu a plniace požiadavky verejnej politiky vrátane najnáročnejších požiadaviek vertikálnych priemyselných odvetví, ako aj spoločenských požiadaviek v oblastiach bezpečnosti, energetickej efektívnosti a elektromagnetických polí;
g)podporovať zosúladenie budúcich inteligentných sietí a služieb s cieľmi politiky Únie vrátane Európskej zelenej dohody, sieťovej a informačnej bezpečnosti, etiky, súkromia, ako aj trvalo udržateľného internetu zameraného na človeka.
2.Spoločný podnik pre inteligentné siete a služby má aj tieto špecifické ciele:
a)napomáhať rozvoj technológií schopných spĺňať vyspelé komunikačné požiadavky a zároveň podporovať európsku excelentnosť v oblasti technológie a architektúry inteligentných sietí a služieb a ich vývoj smerom k 6G vrátane silných európskych pozícií v oblastiach noriem a základných patentov a identifikácie kľúčových požiadaviek, ako sú potrebné pásma spektra pre budúce vyspelé inteligentné sieťové technológie;
b)urýchľovať rozvoj energeticky efektívnych sieťových technológií s cieľom významne znížiť spotrebu energie a zdrojov celej digitálnej infraštruktúry do roku 2030 a znížiť spotrebu energie v kľúčových vertikálnych priemyselných odvetviach podporovaných technológiami inteligentných sietí a služieb;
c)urýchľovať rozvoj a rozsiahle zavádzanie 5G do roku 2025 a neskôr infraštruktúry 6G v Európe, najmä zabezpečovaním koordinácie a strategickej podpory zavádzania 5G pre prepojenú a automatizovanú mobilitu pozdĺž cezhraničných koridorov, a to využitím programu NPE – Digitalizácia a ďalších programov zavádzania v rámci tohto programu, ako aj programu Digitálna Európa a Programu InvestEU;
d)podporovať udržateľný a rôznorodý dodávateľský a hodnotový reťazec v súlade so súborom nástrojov EÚ pre bezpečnosť 5G;
e)posilňovať pozíciu priemyslu Únie v globálnom hodnotovom reťazci inteligentných sietí a služieb vytvorením kritického množstva verejných a súkromných subjektov, a to najmä zvýšením prínosu subjektov z oblastí softvéru a internetu vecí, využitím vnútroštátnych iniciatív a podporou vzniku nových subjektov;
f)podporovať zosúladenie s etickými a bezpečnostnými požiadavkami vrátane ich začlenenia do Strategických výskumných a inovačných programov a podľa potreby poskytovať vstupy pre legislatívny proces Únie.
Článok 160
Ďalšie úlohy spoločného podniku pre inteligentné siete a služby
Okrem úloh stanovených v článku 5 spoločný podnik pre inteligentné siete a služby vykonáva tieto úlohy:
a)prispieva k pracovným programom iných programov Únie, ako je NPE – Digitalizácia, program Digitálna Európa a Program InvestEU, ktoré vykonávajú činnosti v oblasti inteligentných sietí a služieb;
b)koordinuje iniciatívy Únie spojené s pilotmi a so zavádzaním v oblasti inteligentných sietí a služieb, ako sú celoeurópske koridory 5G pre prepojenú a automatizovanú mobilitu v rámci NPE – Digitalizácia, v spolupráci s Komisiou a príslušnými zodpovednými financujúcimi orgánmi;
c)podporuje synergie medzi príslušnými skúškami, pilotnými projektmi a činnosťami zavádzania financovanými Úniou v oblasti inteligentných sietí a služieb, ako sú tie, ktoré sú financované v rámci NPE – Digitalizácia, programu Digitálna Európa a Programu InvestEU, a zabezpečuje účinné šírenie a využívanie znalostí a know-how zozbieraných v rámci týchto činností;
d)vypracúva a koordinuje strategické programy zavádzania celoeurópskych koridorov 5G pre prepojenú a automatizovanú mobilitu za účasti zainteresovaných strán. Tieto programy predstavujú programové dokumenty na obdobie trvania nástroja NPE – Digitalizácia na základe vymedzenia spoločnej vízie vývoja ekosystémov s podporou 5G a kľúčových sieťových požiadaviek a požiadaviek služieb, a identifikácie cieľov a plánov zavádzania, ako aj potenciálnych modelov spolupráce.
Článok 161
Členovia
Členmi spoločného podniku pre inteligentné siete a služby sú:
a)Únia zastúpená Komisiou;
b)združenie pre infraštruktúru 5G na základe oznámenia svojho rozhodnutia bezpodmienečne pristúpiť k spoločnému podniku pre inteligentné siete a služby prostredníctvom listu obsahujúceho záväzok.
Článok 162
Finančný príspevok Únie
Finančný príspevok Únie z programu Horizont Európa pre spoločný podnik pre inteligentné siete a služby vrátane rozpočtových prostriedkov EZVO na pokrytie administratívnych a prevádzkových nákladov je maximálne 900 000 000 EUR, z toho maximálne 13 929 000 EUR na administratívne náklady. Príspevok Únie sa môže zvýšiť o príspevky tretích krajín, ak sú k dispozícii.
Článok 163
Príspevky členov iných ako Únia
1.Členovia spoločného podniku pre inteligentné siete a služby iní ako Únia poskytnú alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty poskytli na obdobie stanovené v článku 3 celkový príspevok vo výške najmenej 900 000 000 EUR.
2.Členovia spoločného podniku pre inteligentné siete a služby iní ako Únia poskytnú alebo zabezpečia, aby ich konštituenti alebo prepojené subjekty poskytli ročný finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku pre inteligentné siete a služby vo výške najmenej 20 % celkových administratívnych nákladov. Vynaložia úsilie na zvýšenie počtu svojich konštituentov alebo prepojených subjektov s cieľom maximalizovať ich príspevok na 50 % administratívnych nákladov spoločného podniku pre inteligentné siete a služby počas jeho trvania s náležitým zohľadnením konštituentov, ktorí sú malými alebo strednými podnikmi.
3.Príspevky uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku tvoria príspevky do spoločného podniku pre inteligentné siete a služby podľa článku 11 ods. 1.
Článok 164
Rozsah dodatočných činností
Na účely článku 11 ods. 1 písm. b) môžu dodatočné činnosti zahŕňať:
a)vedľajšie činnosti v oblasti výskumu a vývoja;
b)príspevky k normalizácii;
c)príspevky k regulačným postupom;
d)činnosti financované pôžičkami Európskej investičnej banky, ktoré nie sú financované v rámci grantu Únie;
e)príspevky na činnosti Združenia pre infraštruktúru 5G a akýchkoľvek iných skupín alebo združení zainteresovaných strán v oblasti spoločného podniku pre inteligentné siete a služby, ktoré nie sú financované v rámci grantu Únie;
f)činnosti na vývoj ekosystémov zahŕňajúce nadväzovanie spolupráce s vertikálnymi trhmi;
g)činnosti spojené s globálnym šírením výsledkov s cieľom dosiahnuť konsenzus v oblasti podporovaných technológií v rámci prípravy budúcich noriem;
h)skúšky, demonštrácie, pilotné projekty, vstup na trh, včasné zavádzanie technológií;
i)medzinárodnú spoluprácu, ktorá nie je financovaná v rámci grantu Únie;
j)činnosti súvisiace s prípravou výskumných a inovačných projektov financovaných súkromnými alebo verejnými orgánmi inými ako Únia, alebo s účasťou na nich.
Článok 165
Orgány spoločného podniku pre inteligentné siete a služby
Orgánmi spoločného podniku pre inteligentné siete a služby sú:
a)správna rada;
b)výkonný riaditeľ;
c)skupina zástupcov štátov;
d)skupina zainteresovaných strán.
Článok 166
Zloženie správnej rady
1.Správna rada sa skladá z:
a)dvoch zástupcov Komisie zastupujúcich Úniu;
b)piatich zástupcov Združenia pre infraštruktúru 5G.
2.Bez ohľadu na ustanovenia článku 40 zástupcovia súkromných členov okamžite informujú správnu radu o svojom zapojení do odborných činností so subjektmi, ktoré nemajú sídlo v Únii alebo so subjektmi, ktoré neriadia právnické osoby alebo subjekty so sídlom v Únii. V takom prípade sa zástupcovia Únie môžu rozhodnúť požiadať dotknutého člena, aby vymenoval iného zástupcu.
Článok 167
Fungovanie správnej rady
Členovia Združenia pre infraštruktúru 5G majú spoločne 50 % hlasovacích práv.
Článok 168
Ďalšie úlohy správnej rady
1.Správna rada spoločného podniku pre inteligentné siete a služby vykonáva okrem úloh uvedených v článku 16 aj tieto úlohy:
a)prijíma strategické programy zavádzania a v prípade potreby ich mení počas trvania programu NPE – Digitalizácia;
b)zabezpečuje, aby sa pri všetkých činnostiach spoločného podniku pre inteligentné siete a služby zohľadňovali právne predpisy Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti a existujúce a budúce koordinované usmerňovanie členských štátov;
c)podporuje synergie a komplementárnosť medzi digitálnym, dopravným a energetickým sektorom NPE identifikáciou oblastí intervencie a prispievaním k pracovným programom, ako aj synergie a komplementárnosť s inými relevantnými programami Únie.
2.Zástupcovia členov spoločného podniku pre inteligentné siete a služby zohľadňujú prípadné stanovisko skupiny zástupcov štátov pred hlasovaním v správnej rade.
Článok 169
Skupina zástupcov štátov
Skupina zástupcov štátov sa skladá z jedného hlavného zástupcu každého členského štátu a každej pridruženej krajiny a prípadne z jedného náhradného zástupcu každého štátu, ktorí sa spoločne zaoberajú celkovými strategickými otázkami, ako aj príslušnými činnosťami spoločného podniku pre inteligentné siete a služby, a to najmä:
a)výskumnými a inovačnými záležitosťami súvisiacimi s programom Horizont Európa a
b)činnosťami zavádzania súvisiacimi s inými programami Únie, najmä NPE – Digitalizácia, ale aj činnosťami v rámci programu Digitálna Európa a Programu InvestEU, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti spoločného podniku pre inteligentné siete a služby.
Článok 170
Bezpečnosť
1.Ak sa to považuje za potrebné, správna rada môže stanoviť, aby sa akciou financovanou zo spoločného podniku pre inteligentné siete a služby zabezpečilo, že sa sieťové prvky zavedené na účely rozsiahlej experimentácie alebo pilotných projektov budú riadiť bezpečnostnými posudkami. Tieto posudky odrážajú právne predpisy a politiky Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako aj existujúce a budúce koordinované usmerňovanie členských štátov.
2.Ak o to Komisia požiada, oprávnenosť na účasť na konkrétnych akciách sa obmedzí v súlade s ustanoveniami nariadenia o programe Horizont Európa.
3.V súvislosti so svojimi úlohami uvedenými v článku 160 písm. a) správna rada odporučí, aby iné financujúce orgány uplatňovali pri svojich akciách odseky 1 a 2 mutatis mutandis, ak to považuje za vhodné.
TRETIA ČASŤ
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 171
Monitorovanie a hodnotenie
1.Činnosti spoločných podnikov podliehajú nepretržitému monitorovaniu a pravidelným preskúmaniam v súlade s ich rozpočtovými pravidlami s cieľom zabezpečiť najvyššiu mieru vplyvu, vedeckú excelentnosť a najúčinnejšie využívanie zdrojov. Výsledky monitorovania a pravidelných preskúmaní sa využívajú v monitorovaní európskych partnerstiev a hodnoteniach spoločných podnikov v rámci hodnotení programu Horizont Európa.
2.Spoločné podniky by mali vykonávať nepretržité monitorovanie svojich riadiacich činností a pravidelné preskúmania výstupov, výsledkov a vplyvov svojich projektov vykonávaných v súlade s [článkom 45] nariadenia o programe Horizont Európa a [prílohou III] k tomuto nariadeniu. Monitorovanie zahŕňa:
a)časovo ohraničené ukazovatele na účely podávania výročných správ o pokroku ich činností smerujúcich k dosahovaniu cieľov, ako aj v spôsoboch dosahovania vplyvu uvedených v [prílohe V] k nariadeniu o programe Horizont Európa;
b)informácie o úrovni začleňovania spoločenských a humanitných vied, pomer nižších a vyšších úrovní technologickej pripravenosti v kolaboratívnom výskume, postup rozširovania účasti krajín, geografické zloženie konzorcií v kolaboratívnych projektoch, využívanie dvojfázového postupu podávania a hodnotenia žiadostí, opatrenia zamerané na umožňovanie kolaboratívnych prepojení v európskom výskume a inováciách, využívanie preskúmania hodnotenia a počet a druhy sťažností, úroveň začleňovania problematiky klímy a súvisiacich výdavkov, účasť MSP, účasť súkromného sektora, rodová účasť na financovaných akciách, hodnotiace komisie, rady a poradné skupiny, miera spolufinancovania, doplnkové a kumulatívne financovanie z iných fondov Únie, čas potrebný na udelenie grantu, úroveň medzinárodnej spolupráce, zapojenie občanov a účasť občianskej spoločnosti;
c)výšku výdavkov rozčlenených podľa projektov s cieľom umožniť osobitnú analýzu vrátane analýzy podľa oblasti intervencie;
d)úroveň nadmerného počtu predkladaných projektov, najmä počet návrhov, ako aj priemerný počet bodov a podiel návrhov pod a nad kvalitatívnymi prahovými hodnotami pre každú výzvu na predkladanie návrhov.
3.Hodnotenia činností spoločných podnikov sa vykonávajú včas, aby sa mohli využiť v priebežnom a záverečnom hodnotení programu Horizont Európa a v súvisiacom rozhodovacom procese týkajúcom sa programu Horizont Európa, jeho nástupníckeho programu a ostatných relevantných výskumných a inovačných iniciatív podľa [článku 47] nariadenia o programe Horizont Európa.
4.Komisia vykoná priebežné a záverečné hodnotenie každého spoločného podniku, ktoré sa využije v hodnoteniach programu Horizont Európa, ako sa uvádza v [článku 47] nariadenia o programe Horizont Európa. Hodnotenia skúmajú, ako každý spoločný podnik spĺňa svoju misiu a ciele, pokrývajú všetky činnosti spoločného podniku a hodnotia príslušnú európsku pridanú hodnotu spoločného podniku, účinnosť a efektívnosť príslušného spoločného podniku vrátane jeho otvorenosti a transparentnosti, relevantnosti vykonávaných činností a ich súladu a komplementárnosti s príslušnými regionálnymi a vnútroštátnymi politikami a politikami Únie vrátane synergií s inými časťami programu Horizont Európa, ako sú misie, zoskupenia alebo tematické alebo osobitné programy. V hodnoteniach sa zohľadňujú názory zainteresovaných strán, a to na európskej aj vnútroštátnej úrovni, pričom v prípade potreby takisto zahŕňajú posúdenie dlhodobých vedeckých, spoločenských, hospodárskych a technologických vplyvov iniciatív uvedených v článku 174 ods. 3 až 9. Hodnotenia v prípade potreby zahŕňajú takisto posúdenie najúčinnejšieho spôsobu politickej intervencie pre budúce akcie, ako aj relevantnosti a súdržnosti možného obnovenia každého spoločného podniku vzhľadom na celkové politické priority a situáciu v oblasti podpory výskumu a inovácie vrátane jeho pozície vo vzťahu k iným iniciatívam podporovaným z rámcového programu, najmä európskym partnerstvám alebo misiám. Hodnotenia takisto náležite zohľadňujú plán postupného ukončovania prijatý správnou radou v súlade s článkom 16 ods. 2 písm. y).
5.Na základe záverov priebežného hodnotenia uvedeného v odseku 2 tohto článku môže Komisia konať v súlade s článkom 11 ods. 7 alebo prijať akékoľvek iné vhodné opatrenie.
6.S cieľom preskúmať pokrok spoločného podniku pri dosahovaní stanovených cieľov, určiť faktory prispievajúce k vykonávaniu činností a stanoviť najlepšie postupy, môže Komisia s pomocou externých nezávislých odborníkov, ktorí sa vyberú na základe transparentného procesu, vykonávať ďalšie hodnotenia tém alebo oblastí strategického významu. Komisia na základe vykonania týchto ďalších hodnotení v plnej miere posúdi administratívny vplyv na dotknutý spoločný podnik.
7.Spoločné podniky vykonávajú pravidelné preskúmania svojich činností, ktoré slúžia ako základ pre ich priebežné a záverečné hodnotenia v rámci hodnotení programu Horizont Európa podľa [článku 47] nariadenia o programe Horizont Európa.
8.Pravidelné preskúmania a hodnotenia sa zohľadnia pri likvidácii, postupnom ukončení alebo možnom obnovení spoločného podniku podľa článku 43 v súlade s [prílohou III] k nariadeniu o programe Horizont Európa. Do šiestich mesiacov od likvidácie spoločného podniku, najneskôr však do štyroch rokov od začatia postupu likvidácie uvedeného v článku 43, Komisia vykoná záverečné hodnotenie daného spoločného podniku v súlade s konečným hodnotením programu Horizont Európa.
9.Komisia oznámi výsledky hodnotení spoločných podnikov, ktoré zahŕňajú závery hodnotenia a pozorovaní Komisie, Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov v rámci hodnotení programu Horizont Európa podľa [článku 47] nariadenia o programe Horizont Európa.
Článok 172
Podpora zo strany hostiteľského štátu
Spoločný podnik a štát, v ktorom má sídlo, môžu uzavrieť administratívnu dohodu o výsadách a imunitách a o inej podpore, ktorú tento členský štát poskytne dotknutému spoločnému podniku.
Článok 173
Počiatočné opatrenia
1.Komisia je zodpovedná za zriadenie a počiatočnú prevádzku spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 a spoločného podniku pre inteligentné siete a služby, kým tieto spoločné podniky nedosiahnu prevádzkovú kapacitu na plnenie vlastného rozpočtu. Komisia vykonáva všetky nevyhnutné opatrenia v spolupráci s ostatnými členmi a s účasťou príslušných orgánov týchto spoločných podnikov.
2.Na účely odseku 1:
a)dovtedy, kým výkonný riaditeľ neprevezme svoju funkciu po vymenovaní správnou radou v súlade s článkom 17 ods. 1, môže Komisia určiť úradníka Komisie, ktorý bude pôsobiť vo funkcii dočasného výkonného riaditeľa a vykonávať úlohy pridelené výkonnému riaditeľovi;
b)odchylne od článku 16 ods. 2 písm. h) dočasný výkonný riaditeľ vykonáva právomoci príslušného menovacieho orgánu v súvislosti s akýmikoľvek pracovnými miestami, ktoré je potrebné obsadiť skôr, než výkonný riaditeľ prevezme svoju funkciu v súlade s článkom 17 ods. 1;
c)Komisia môže dočasne prideliť obmedzený počet svojich úradníkov.
3.Dočasní výkonní riaditelia môžu povoľovať všetky platby pokryté rozpočtovými prostriedkami z ročného rozpočtu spoločných podnikov podľa odseku 1 po schválení správnou radou a môžu uzatvárať dohody a zmluvy a prijímať rozhodnutia vrátane zamestnaneckých zmlúv na základe prijatého plánu pracovných miest týchto spoločných podnikov.
4.Dočasný výkonný riaditeľ po dohode s nastupujúcim výkonným riaditeľom a so súhlasom správnej rady stanoví dátum, ktorý sa bude považovať za dátum, keď dotknutý spoločný podnik dosiahne kapacitu na plnenie vlastného rozpočtu. Od uvedeného dátumu Komisia prestane prijímať záväzky a vykonávať platby súvisiace s činnosťami tohto spoločného podniku.
Článok 174
Zrušovacie a prechodné ustanovenia
1.Nariadenie Rady (EÚ) č. 560/2014 72 , nariadenie (EÚ) č. 558/2014 73 , nariadenie (EÚ) č. 559/2014 74 , nariadenie Rady (EÚ) č. 557/2014 75 , nariadenie (ES) č. 219/2007 76 , nariadenie Rady (EÚ) č. 561/2014 77 a nariadenie Rady (EÚ) č. 642/2014 78 sa zrušujú.
2.Akcie začaté alebo pokračujúce na základe nariadení uvedených v odseku 1 a finančné povinnosti súvisiace s týmito akciami sa naďalej riadia týmito nariadeniami až do ich ukončenia.
3.Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály je právnym a univerzálnym nástupcom vo vzťahu ku všetkým zmluvám vrátane pracovných zmlúv a dohôd o grante, zodpovedností a nadobudnutého majetku spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály zriadeného na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 560/2014, ktorý nahrádza a je jeho nástupcom.
4.Spoločný podnik pre čisté letectvo je právnym a univerzálnym nástupcom vo vzťahu ku všetkým zmluvám vrátane pracovných zmlúv a dohôd o grante, zodpovedností a nadobudnutého majetku spoločného podniku Čisté nebo 2 zriadeného na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 558/2014, ktorý nahrádza a je jeho nástupcom.
5.Spoločný podnik pre čistý vodík je právnym a univerzálnym nástupcom vo vzťahu ku všetkým zmluvám vrátane pracovných zmlúv a dohôd o grante, zodpovedností a nadobudnutého majetku spoločného podniku pre palivové články a vodík 2 zriadeného na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 559/2014, ktorý nahrádza a je jeho nástupcom.
6.Spoločný podnik pre európske železnice je právnym a univerzálnym nástupcom vo vzťahu ku všetkým zmluvám vrátane pracovných zmlúv a dohôd o grante, zodpovedností a nadobudnutého majetku spoločného podniku Shift2Rail zriadeného na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 642/2014, ktorý nahrádza a je jeho nástupcom.
7.Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo je právnym a univerzálnym nástupcom vo vzťahu ku všetkým zmluvám vrátane pracovných zmlúv a dohôd o grante, zodpovedností a nadobudnutého majetku spoločného podniku pre iniciatívu pre inovačné lieky 2 zriadeného na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 557/2014, ktorý nahrádza a je jeho nástupcom.
8.Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie je právnym a univerzálnym nástupcom vo vzťahu ku všetkým zmluvám vrátane pracovných zmlúv a dohôd o grante, zodpovedností a nadobudnutého majetku spoločného podniku ECSEL zriadeného na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 561/2014, ktorý nahrádza a je jeho nástupcom.
9.Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 je právnym a univerzálnym nástupcom vo vzťahu ku všetkým zmluvám vrátane pracovných zmlúv a dohôd o grante, zodpovedností a nadobudnutého majetku spoločného podniku SESAR zriadeného na základe nariadenia Rady (ES) č. 219/2007, ktorý nahrádza a je jeho nástupcom.
10.Týmto nariadením nie sú dotknuté práva a povinnosti personálu zamestnaného na základe nariadení uvedených v odseku 1.
11.Výkonní riaditelia vymenovaní na základe nariadení uvedených v odseku 1 tohto článku sa na zvyšné funkčné obdobie poveria funkciami výkonného riaditeľa stanovenými v tomto nariadení s účinnosťou od [dátumu článku 175]. Ostatné podmienky zmluvy ostávajú nezmenené.
12.Na prvom zasadnutí správna rada každého spoločného podniku prijíma zoznam rozhodnutí prijatých správnou radou predchádzajúcich spoločných podnikov uvedených v odsekoch 3 až 9, ktoré naďalej platia pre dotknutý spoločný podnik zriadený na základe tohto nariadenia.
13.Priebežné hodnotenia uvedené v článku 171 ods. 2 zahŕňajú záverečné hodnotenie predchádzajúcich spoločných podnikov uvedených v odsekoch 3 až 9 tohto článku.
14.Všetky nevyužité rozpočtové prostriedky podľa nariadení uvedených v odseku 1 sa prevádzajú na príslušný spoločný podnik zriadený týmto nariadením. Všetky takto prevedené nevyužité operačné rozpočtové prostriedky sa v prvom rade použijú na poskytnutie finančnej podpory na nepriame akcie začaté v rámci programu Horizont 2020. Zvyšné operačné rozpočtové prostriedky sa môžu použiť na nepriame akcie začaté na základe tohto nariadenia. V prípade, že sa tieto operačné rozpočtové prostriedky použijú na nepriame akcie začaté na základe tohto nariadenia, započítajú sa do finančného príspevku, ktorý Únia poskytla príslušnému spoločnému podniku na základe tohto nariadenia.
Článok 175
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Radu
predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1. Názov návrhu/iniciatívy
1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
1.3. Druh návrhu/iniciatívy
1.4. Ciele
1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy
1.6. Trvanie a finančný vplyv
1.7. Plánovaný spôsob riadenia
2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1. Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
2.2. Systémy riadenia a kontroly
2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom
3.2.5. Príspevky od tretích strán
3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – EURÓPSKE OBEHOVÉ HOSPODÁRSTVO VYUŽÍVAJÚCE BIOLOGICKÉ MATERIÁLY
6.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
6.1.Názov návrhu/iniciatívy
Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály
6.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Horizont Európa, systémy obehového hospodárstva využívajúce biologické materiály, zoskupenie 6
6.3.Návrh/iniciatíva sa týka:
⌧ novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 79
◻ predĺženia trvania existujúcej akcie
◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
6.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
6.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Cieľom tejto iniciatívy je významne prispieť k cieľom EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a pripraviť pôdu pre klimatickú neutralitu do roku 2050, ako aj k zvýšenej udržateľnosti a obehovosti výrobných a spotrebných systémov v súlade s Európskou zelenou dohodou.
Tento cieľ sa dosiahne:
a) posilňovaním vedeckých kapacít EÚ s cieľom riešiť vznikajúce hrozby a budúce výzvy v posilnenom európskom výskumnom priestore;
b) zabezpečením vedúceho postavenia hodnotových reťazcov EÚ založených na princípe udržateľnosti a jej strategickej nezávislosti v oblasti kľúčových technológií a odvetví a
c) rozšírením využívania inovačných riešení klimatických, environmentálnych, zdravotných a ďalších svetových spoločenských výziev, a to v súlade so strategickými prioritami Únie vrátane cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050.
Začiatok činnosti iniciatívy sa očakáva v druhom alebo treťom štvrťroku 2021 (v závislosti od dátumu prijatia jednotného základného aktu Radou). Spoločné podniky sú zriadené tak, aby fungovali do 31. decembra 2027, pričom ich posledné výzvy sa vyhlásia najneskôr do 31. decembra 2027. V súlade s kritériami pre európske partnerstvá v prílohe III k nariadeniu o programe Horizont Európa jednotný základný akt obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa ich hodnotenia, postupného ukončenia a obnovenia. Zahŕňa to povinnosť správnej rady predložiť plán postupného ukončenia financovania spoločného podniku z programu Horizont Európa a posúdenie najúčinnejšieho spôsobu politickej intervencie pre budúce akcie v rámci pravidelných preskúmaní a hodnotení.
6.4.2.Prínos zapojenia Únie
Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex ante):
Vzhľadom na charakter a závažnosť problémov, ktorými sa iniciatíva zaoberá, je vhodnejšie zosúladené úsilie na úrovni EÚ než vypracovanie vlastných iniciatív zo strany členských štátov. Umožní sa tak súdržnejšie a koordinovanejšie úsilie a zabráni sa duplicite.
Intervenciu na úrovni EÚ v tejto oblasti podporila prevažná väčšina respondentov verejnej konzultácie online o navrhovanej iniciatíve pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály.
Okrem toho sa väčšina prekážok a dlhodobých výziev v oblasti ďalšieho vývoja sektora využívajúceho biologické materiály náležite nerieši na vnútroštátnej úrovni, ale pevne sa opiera o reguláciu na úrovni EÚ. Príklady siahajú od udržateľnej dodávky biomasy po pôsobenie na trh prostredníctvom cieľov, normalizácie výrobkov a mechanizmov zeleného verejného obstarávania.
Očakávaný prínos vytvorený Úniou (ex post):
Jasný prínos navrhovanej iniciatívy pre obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály vytvorený EÚ spočíva v jej kľúčovej úlohe pri umožňovaní vykonávania aktualizovanej stratégie a akčného plánu Európskej komisie pre biohospodárstvo. Takisto je potrebný súdržný celoeurópsky prístup s cieľom zabezpečiť, aby sa dosiahla správna rovnováha medzi cieľmi v oblasti rastu (európska priemyselná konkurencieschopnosť) a udržateľnosti (sociálnymi a environmentálnymi).
Týmito otázkami sa podrobnejšie zaoberá dokument o posúdení vplyvu pripojený k tomuto návrhu.
6.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Jedným z jedinečných prvkov spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály je podpora užšej spolupráce medzi vedeckou komunitou a priemyslom, zvyšovanie úrovne technologickej pripravenosti, a tým umožňovanie rýchlejšieho prechodu na inovácie uvedené v strategickom programe pre inováciu a výskum z roku 2017. Dôkazom mobilizácie vedeckej komunity je účasť univerzít a výskumných centier na projektoch spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály dosahujúca úroveň 28,4 %. Jej ďalším dôkazom je výročný prieskum zameraný na projektových koordinátorov spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály: podľa správ o projektoch prispieva 80 % z nich k vytváraniu znalostí, 79 % prispieva k zintenzívňovaniu spolupráce medzi akademickou obcou a priemyslom a viac ako polovica prispieva k vytváraniu sietí vedeckých komunít a prenosu technológií. Vzhľadom na mobilizáciu komunity MSP je spoločný podnik pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály veľmi úspešný, pričom 41 % prijímateľov projektov spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály tvoria MSP a 35 % finančných prostriedkov je vyčlenených pre MSP. To predstavuje výrazne vyššiu úroveň v porovnaní s cieľom programu Horizont 2020 na úrovni 20 %.
Očakávaný environmentálny vplyv iných ako hlavných projektov je veľký, keďže dve tretiny z nich v správach uvádzajú výrobu výrobkov z biologických materiálov s nižšími emisiami skleníkových plynov. Viac ako polovica z nich očakáva, že prispeje k znižovaniu odpadu, jeho opätovnému použitiu, zhodnocovaniu alebo recyklácii, ako aj k zníženiu svojej spotreby energie. Napokon 40 % projektov uvádza, že očakáva zlepšenie využívania pôdy, a sedem projektov uvádza pozitívny vplyv na biodiverzitu, napr. rozvíjaním udržateľného agrolesníckeho postupu pestovania biomasy.
Aké sú kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné zlepšenie, a nevyriešené výzvy?
Počas vykonávania spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály sa však vyskytlo viacero problémov a získalo sa veľké množstvo poznatkov, ktoré je potrebné zohľadniť pri zriaďovaní novej iniciatívy v tejto oblasti.
Oblasti, v ktorých je potrebné zlepšenie/výzvy, ktoré je potrebné riešiť:
• Vyžadujú sa lepšie synergie s vnútroštátnym a regionálnym vývojom s cieľom rozvíjať prepojenia medzi prvovýrobcami, regionálnymi úradmi a biorafinériami, ako aj súkromnými prevádzkovateľmi, ako sú vlastníci značiek, a zohľadňovanie potreby vyššej obehovosti a digitalizácie, medziodvetvovej spolupráce, ako aj zlepšenej účasti subjektov z EÚ13 a integrácie území, ktoré si vyžadujú revitalizáciu.
• Národné a regionálne orgány by si mali uvedomovať hospodársky a environmentálny potenciál riešení využívajúcich biologické materiály a mali by sa podporovať pri zavádzaní riešení využívajúcich biologické materiály a mala by sa zaviesť zlepšená výmena najlepších postupov.
• Pri plánovaní iniciatív by sa mal zohľadňovať verejný záujem, ktorý je mimoriadne kľúčový pre dlhodobý vplyv, a zabránenie riziku ovládnutia priemyslu, a to s prihliadnutím na scenáre prinášajúce zaručený úspech pre všetky strany v oblasti medzinárodnej spolupráce.
• V tejto fáze súčasnej iniciatívy spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály sa očakáva, že väčšina ukazovateľov KPI projektov spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály špecifických pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály vo veľkej miere presiahne ciele v oblasti kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KPI) stanovené na rok 2020. Na jednej strane z toho vyplýva, že spoločný podnik pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály prispieva k systematickému vývoju sektora v súvislosti s preklenutím priepasti medzi inováciou a trhom. Na druhej strane to takisto poukazuje na možnosť, že KPI vopred neboli presne posúdené alebo neboli dostatočne ambiciózne.
• Je potrebné zlepšiť nedostatočné zameranie na ochranu a posilnenie biodiverzity v rámci vyvíjaných hodnotových reťazcov biomasy.
• Súkromný partner spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály, BIC, nedodržal svoj záväzok týkajúci sa finančného príspevku na operačné náklady, v dôsledku čoho bolo potrebné zmeniť zriaďovacie nariadenie (čím takisto vzniklo dodatočné administratívne zaťaženie). Zmeneným vzorovým nariadením o rozpočtových pravidlách sa zabezpečuje, že súkromný partner bude musieť dodržiavať svoje oficiálne finančné záväzky.
• Ukázalo sa, že spôsob podávania správ o vecných príspevkoch súkromného partnera na prevádzkové a dodatočné náklady je komplikovaný a nákladný. Vzhľadom na ponaučenie z aktuálnej skúsenosti je možné zmierniť toto riziko tým, že sa bude dodržiavať návrh právnych usmernení o finančných záväzkoch a zlepší sa meranie vplyvu.
• V nariadení o spoločnom podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály v rámci programu Horizont 2020 sa stanovuje, že Únia a BIC sa majú rovnakým dielom podieľať na administratívnych nákladoch spoločného podniku. Prijímatelia, ktorí neboli členmi spoločného podniku, však boli požiadaní, aby prispeli sumou z grantu (4 %) na pokrytie súkromného podielu týchto nákladov. Prijatím revidovaného vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách a príslušných rozpočtových pravidiel pre spoločný podnik pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály sa tento postup ukončil.
Korporátna mimovládna organizácia Corporate Europe Observatory (CEO) sa nedávno kriticky vyjadrila, že iniciatívu spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály ovládajú súkromné záujmy. Verejnosť môže oprávnene vyžadovať, aby verejné investície do partnerstva so súkromným priemyslom prinášali úžitok celej spoločnosti. V správe organizácie CEO sa takisto opakovali niektoré poznatky získané počas vykonávania spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály. Preto sa každá budúca iniciatíva v tejto oblasti musí zakladať na riadnom posúdení politických možností z hľadiska správy, a to najmä vrátane možnosti stanoviť primerané záruky, ktorými sa zabezpečí, že pri všetkých činnostiach sa náležite rešpektujú verejné záujmy. To je v plnom súlade s uvedenými odporúčaniami priebežného hodnotenia spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály.
6.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Podľa nariadenia o programe Horizont Európa musia všetky európske partnerstvá zabezpečiť koordináciu a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými iniciatívami v oblasti výskumu a inovácie, aby sa zaistila optimálna úroveň prepojení a zabezpečili sa účinné synergie. V súlade s tým sa jednotný základný akt odvíja od kľúčovej zásady, podľa ktorej bude úzka spolupráca a synergie medzi spoločnými podnikmi a príslušnými iniciatívami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä s ostatnými európskymi partnerstvami, kľúčová pre dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Jednotný základný akt (prvá časť – Spoločné ustanovenia platné pre všetky spoločné podniky) v tejto súvislosti umožňuje synergie na základe množstva prevádzkových ustanovení.
V rámci spoločného podniku Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály by bola organizácia takáto:
• Na úrovni EÚ: Horizont Európa (najmä pilier II, klaster 6), nástroj InvestEU, Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV), program LIFE, spoločná poľnohospodárska politika EÚ (SPP), Európsky námorný a rybársky fond (ENRF), európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť (EIP-AGRI), Európsky fond pre obehové biohospodárstvo (ECBF), iniciatíva BIOEAST a stratégia EÚ v oblasti bielkovín. V rámci kombinovaných prístupov podporovaných Programom InvestEU by sa mohli kombinovať napr. úvery na infraštruktúru s výskumnými grantmi Európskeho obehového hospodárstva využívajúceho biologické materiály na vývoj mimoriadne rozsiahlych biorafinérií, pričom potreby v oblasti infraštruktúry by mohli byť financované z iných zdrojov, ako sú podporné programy, ako napríklad Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály. Spoločné medzidisciplinárne projekty ( ) s inými partnerstvami, ako je napr. CCNI (Obehové a klimaticky neutrálne priemyselné odvetvia, potenciálny nástupca partnerstva SPIRE), by mohli nadviazať na úspešnú spoluprácu medzi a spoločným podnikom pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály a partnerstvom SPIRE v minulosti, v rámci ktorej sa prekrývajúce sa činnosti úspešne premenili na synergie.
• Na vnútroštátnej a regionálnej úrovni by partnerstvo Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály komunikovalo s členskými štátmi a regiónmi v súvislosti so stratégiami a s plánmi, napríklad v oblasti biohospodárstva a s cieľom zvýšiť synergie a spojiť sily na účely regionálneho rozvoja, prípadne synergie s finančnými nástrojmi a programami na zavádzanie infraštruktúry a biorafinérií. Zahŕňa to nadviazanie na odporúčania z priebežného hodnotenia spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály s cieľom zvýšiť účasť členských štátov EÚ13, ktorá sa čiastočne očakáva vzhľadom na uvedené synergie s iniciatívou BIOEAST.
• Pokiaľ ide o medzinárodnú úroveň, mnohé zainteresované strany navrhli, že partnerstvo Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály by mohlo zostať otvorené pre medzinárodných aktérov, najmä pre vedúcich predstaviteľov a poskytovateľov v oblasti technológií a výskumu, s cieľom čerpať výhody zo spolupráce s nimi a zabezpečiť vedúcu úlohu Európy v medzinárodnom vývoji hospodárstva využívajúceho biologické materiály. Partnerstvo Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály by mohlo nadviazať na existujúce odporúčania z priebežného hodnotenia spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály s cieľom identifikovať stratégie pre väčšie zapojenie tretích krajín prinášajúce zaručený úspech a zároveň zabezpečiť ochranu záujmov priemyslu EÚ.
Na záver je potrebné poznamenať, že dôležitým faktorom životaschopnosti nových hodnotových reťazcov a inovácií využívajúcich biologické materiály je priaznivý politický rámec, a to najmä v prípade, že trhy neposkytujú dostatočné stimuly na ich využívanie. Partnerstvo Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály by mohlo prispieť k regulačným aspektom a k harmonizácii noriem, vypracovaniu metodík na posudzovanie životného cyklu, ktoré by mohli podporovať tieto normy alebo výrobky, a k vypracovaniu postupov posudzovania projektov. Takisto môže podporiť rozšírenie trhu výrobkov a riešení využívajúcich biologické materiály podporou zeleného verejného obstarávania. To by mohlo pomôcť zvýšiť informovanosť, identifikovať regulačné prekážky a poskytnúť úspešné príklady riešenia regulačných aspektov.
Monitorovanie synergií a spolupráce sa bude uskutočňovať prostredníctvom výročnej správy o činnosti.
6.5.Trvanie a finančný vplyv
⌧ obmedzené trvanie
–◻ v platnosti od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2031
–◻ Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2031.
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
6.6.Plánovaný spôsob riadenia 80
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
⌧ Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–◻ subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
7.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
7.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
V súlade s nariadením o programe Horizont Európa partnerstvo prijme monitorovací systém, ktorý je v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa a v prílohách III a V k danému nariadeniu a ktorý sa využíva v rovnakej jednotnej databáze ako ostatné zložky programu Horizont Európa. Systém podávania správ a monitorovania poskytne kľúčové údaje o riadení a vykonávaní (vrátane mikroúdajov na úrovni jednotlivých subjektov) a umožní sledovanie pokroku na základe kľúčových spôsobov dosahovania vplyvu (vrátane pokroku v plnení priorít EÚ) a kritérií partnerstva. V rámci partnerstva sa okrem toho budú podávať správy o konkrétnych ukazovateľoch (ktoré nie sú zahrnuté v kľúčových spôsoboch dosahovania vplyvu), čo umožňuje sledovanie pokroku dosiahnutého v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, pokiaľ ide o plnenie vízie a špecifických a prevádzkových cieľov partnerstva, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa partnerstvo ustanovuje, vrátane cieľov stanovených do roku 2030. Ukazovatele, zdroje údajov a metodiky umožnia posudzovanie výsledkov a pokroku z hľadiska vplyvov vrátane plnenia politických cieľov EÚ, ako aj identifikáciu potenciálnej potreby nápravných opatrení v priebehu času. Zohľadniť by sa mali aj kvalitatívne a kvantitatívne údaje, mala by sa určiť zodpovednosť za zber údajov a mali by sa stanoviť konkrétne prístupy s cieľom vyvinúť v relevantných prípadoch realistický východiskový stav, ciele a/alebo referenčné hodnoty na určenie pokroku, a to v súlade s prístupom zameraným na vplyv programu Horizont Európa. Všetky zozbierané informácie sa v takmer reálnom čase poskytnú útvarom Komisie na základe spoločných dátových modelov a uložia sa do jednotnej databázy, ako sa uvádza v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa.
Na tento účel sa zavedú vhodné systémy podávania správ s cieľom podporovať priebežné a transparentné podávanie správ, a to aj o viazaných a skutočne poskytnutých finančných a vecných príspevkoch, viditeľnosti a pozícii v medzinárodnom kontexte, vplyve na riziká investícií zo súkromného sektora súvisiace s výskumom a inováciou. Podávanie správ by malo byť v súlade so štandardnými požiadavkami programu Horizont Európa na podávanie správ. Do vývoja systémov podávania správ v rámci procesu strategickej koordinácie sa zapoja aj členské štáty a zástupcovia partnerstiev, aby sa zabezpečila synchronizácia a koordinácia úsilia v oblasti podávania správ a monitorovania, a to aj pokiaľ ide o rozdelenie úloh súvisiacich so zberom údajov a podávaním správ. Systém podávania správ na úrovni projektu zahŕňa podrobné informácie o financovaných projektoch, ich výsledkoch, ich rozširovaní a využívaní kľúčovými cieľovými skupinami, ako aj o jeho celkovom prínose pre vedu, hospodárstvo, spoločnosť a/alebo životné prostredie v súlade s cieľmi projektov a ich plánovanými vplyvmi. Malo by to byť doplnené relevantnými údajmi o pridanej hodnote a vplyve partnerstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Je potrebné zabezpečiť vhodné mechanizmy na spoločné využívanie údajov s využitím spoločných databáz programu Horizont Európa na monitorovanie a podávanie správ.
Európske partnerstvá sa hodnotia podľa hodnotiaceho rámca programu Horizont Európa, ako sa uvádza v jeho článku 47.
7.2.Systémy riadenia a kontroly
7.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály je verejno-súkromným partnerstvom, v ktorom sa financovanie čiastočne poskytuje v podobe vecných príspevkov členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály musí takisto dodržiavať ustanovenia vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli splniť požiadavky na zodpovednosť voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
7.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Zaviedli sa rôzne opatrenia na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály, a to najmä:
·rovnaký počet hlasov v správnej rade pre Komisiu a členov iných ako Únia,
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovaním výsledkov následných auditov (ex post) týkajúcich sa prijímateľov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály ako súčasť následných auditov (ex post) zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
7.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor prijímateľov má podobný rizikový profil ako súbor prijímateľov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú chybovosť čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
7.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.
Komisia zabezpečí, aby sa v rámci spoločného podniku pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály uplatňovali postupy na boj proti podvodom vo všetkých fázach procesu riadenia.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Súčasný spoločný podnik pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály v rámci programu Horizont 2020 už spolupracuje s útvarmi Komisie v záležitostiach súvisiacich s podvodmi a nezrovnalosťami. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/193923 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
8.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
8.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 81 |
krajín EZVO |
kandidátskych krajín 82 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 |
01 02 02 61 – Spoločný podnik pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Výdavky vzťahujúce sa na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 01 |
|||||||||
Externí zamestnanci vykonávajúci program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 02 |
|||||||||
Ostatné výdavky na riadenie programu Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 03 |
|||||||||
Klaster Potraviny, biohospodárstvo, prírodné zdroje, poľnohospodárstvo a životné prostredie 01 02 02 60 |
71,130 |
178,490 |
147,800 |
148,340 |
148,930 |
148,910 |
156,400 |
0,000 |
1 000,00 |
Výdavky spolu |
71,130 |
178,490 |
147,800 |
148,340 |
148,930 |
148,910 |
156,400 |
0,000 |
1 000,00 |
Odhadovaný vplyv na výdavky
8.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
8.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 85 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 |
Záväzky |
(1) |
0,180 |
0,270 |
0,440 |
0,740 |
1,610 |
1,610 |
8,000 |
|
12,850 |
Platby |
(2) |
0,180 |
0,270 |
0,440 |
0,740 |
1,610 |
1,610 |
1,600 |
6,400 |
12,850 |
|
Hlava 2 |
Záväzky |
(1a) |
0,150 |
0,220 |
0,360 |
0,600 |
1,320 |
1,300 |
6,700 |
|
10,650 |
Platby |
(2a) |
0,150 |
0,220 |
0,360 |
0,600 |
1,320 |
1,300 |
1,300 |
5,400 |
10,650 |
|
Hlava 3 |
Záväzky |
(3a) |
70,800 |
178,000 |
147,000 |
147,000 |
146,000 |
146,000 |
141,700 |
0,000 |
976,500 |
Platby |
(3b) |
1,000 |
43,480 |
129,040 |
149,680 |
151,100 |
147,400 |
147,100 |
207,700 |
976,500 |
|
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
71,130 |
178,490 |
147,800 |
148,340 |
148,930 |
148,910 |
156,400 |
0,000 |
1 000,00 |
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
1,330 |
43,970 |
129,840 |
151,020 |
154,030 |
150,310 |
150,000 |
219,500 |
1 000,00 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR RTD |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje 86 (3 úradníci + 2 zmluvní zamestnanci) |
0,491 |
0,503 |
0,513 |
0,523 |
0,533 |
0,544 |
0,555 |
– |
3,662 |
|
Ostatné administratívne výdavky |
0,128 |
0,130 |
0,133 |
0,135 |
0,138 |
0,141 |
0,144 |
– |
0,949 |
|
GR SPOLU |
Rozpočtové prostriedky |
0,619 |
0,633 |
0,646 |
0,658 |
0,671 |
0,685 |
0,699 |
– |
4,611 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU – Okruh 1 viacročného finančného rámca |
Záväzky |
71,749 |
179,123 |
148,446 |
148,998 |
149,601 |
149,595 |
157,099 |
|
1 004,611 |
|
Platby |
1,949 |
44,603 |
130,486 |
151,678 |
154,691 |
150,995 |
150,699 |
219,500 |
1 004,611 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
||
Ľudské zdroje |
||||||||||
Ostatné administratívne výdavky |
||||||||||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
(Záväzky spolu = Platby spolu) |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
71,749 |
179,123 |
148,446 |
148,998 |
149,601 |
149,595 |
157,099 |
– |
1 004,611 |
|
Platby |
1,949 |
44,603 |
130,486 |
151,678 |
154,701 |
150,995 |
150,699 |
219,500 |
1 004,611 |
8.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Úradníci (platové triedy AST) |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
Zmluvní zamestnanci |
14 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
Dočasní zamestnanci |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
Vyslaní národní experti |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
SPOLU 87 |
27 |
29 |
29 |
29 |
29 |
29 |
29 |
29 |
29 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Úradníci (platové triedy AST) |
0,0 |
0,0 |
0,1 |
0,1 |
0,1 |
0,1 |
0,1 |
0,3 |
0,6 |
Zmluvní zamestnanci |
0,1 |
0,2 |
0,2 |
0,3 |
0,4 |
0,4 |
0,4 |
1,7 |
3,9 |
Dočasní zamestnanci |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,1 |
0,5 |
0,5 |
0,5 |
2,2 |
3,9 |
Vyslaní národní experti |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
SPOLU |
0,11 |
0,18 |
0,29 |
0,48 |
1,05 |
1,05 |
1,05 |
4,20 |
8,41 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD15 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD14 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AD13 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD12 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AD11 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AD10 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD9 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
0 |
AD8 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
0 |
AD7 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
0 |
AD6 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD5 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD spolu |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
0 |
AST11 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST10 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST9 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST8 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST7 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST6 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST5 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AST4 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AST3 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AST2 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST spolu |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
0 |
AST/SC 6 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 5 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 4 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 3 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 2 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC spolu |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
8 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
Funkčná skupina III |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
Funkčná skupina II |
|
|
|
|
|
|
||||||
Funkčná skupina I |
|
|
|
|
|
|
||||||
Spolu |
14 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
8.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 88 :
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 89 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 90 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte): |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
|
Externí zamestnanci |
8.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
–rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) ( 91 ) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré pokrývajú členovia iní ako Únia |
0,33 |
0,49 |
0,80 |
1,34 |
2,93 |
2,91 |
14,70 |
0,00 |
23,5 |
Finančné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Vecné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov 92 |
0 ( 93 ) |
0 |
0 |
0 |
0 |
15,000 |
50,000 |
185,000 |
250,000 ( 94 ) |
Vecné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové činnosti |
|||||||||
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
0,3 |
0,5 |
0,8 |
1,3 |
2,9 |
17,9 |
164,7 |
185,0 |
273,5 |
Keďže konzorcium BIC nevidelo dohodu o pohotovostnom úvere, nemožno to považovať za oficiálny a definitívny záväzok. Konečný záväzok možno prijať až vtedy, keď BIC a EK uzavrú dohodu a budú mať jasný prehľad o všetkých aspektoch konečnej dohody o pohotovostnom úvere a jej vykonávaní. Patria k tomu najmä ciele a priority partnerstva Európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály, spôsob výpočtu a monitorovania vecných príspevkov na prevádzkové činnosti, vecných príspevkov na dodatočné činnosti a páky, všetky konečné právne aspekty, miery financovania, rozdelenie verejných finančných prostriedkov rôznym úrovniam technickej pripravenosti, financovanie administratívnych nákladov atď. |
8.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–◻ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
◻ vplyv na vlastné zdroje
◻ vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 95 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – ČISTÉ LETECTVO
1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.Názov návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Rady o európskom partnerstve pre čisté letectvo
1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Činnosť: Horizont Európa
Klaster 5: klíma, energetika a mobilita
1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:
◻ novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 96
X predĺženia trvania existujúcej akcie
◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Hlavným cieľom iniciatívy by bolo prispieť k zníženiu ekologickej stopy zrýchlením vývoja klimaticky neutrálnych leteckých technológií, aby sa dali čo najskôr nasadiť, čo by značne prispelo k dosiahnutiu všeobecných cieľov Európskej zelenej dohody, t. j.: zníženie emisií o 50 % až 55 % do roku 2030 a klimatická neutralita do roku 2050.
Druhým všeobecným cieľom by bolo zabezpečiť, aby výskumná a inovačná činnosť súvisiaca s letectvom prispievala ku globálnej konkurencieschopnosti leteckého priemyslu EÚ zrýchľovaním a optimalizáciou výskumného a inovačného procesu. Bez silného európskeho dodávateľského reťazca nemôže Európa realizovať ambicióznu politiku v oblasti životného prostredia.
Tretím cieľom by bolo zabezpečiť, aby čistejšie letectvo naďalej bezpečne, spoľahlivo a účinne letecky prepravovalo cestujúcich a tovar. Tento cieľ je v súlade s viacerými cieľmi udržateľného rozvoja, najmä s cieľom udržateľného rozvoja 9 (Priemysel, inovácie a infraštruktúra).
Začiatok činnosti iniciatívy sa očakáva v druhom alebo treťom štvrťroku 2021 (v závislosti od dátumu prijatia jednotného základného aktu Radou). Spoločné podniky sú zriadené tak, aby fungovali do 31. decembra 2027, pričom ich posledné výzvy sa vyhlásia najneskôr do 31. decembra 2027. V súlade s kritériami pre európske partnerstvá v prílohe III k nariadeniu o programe Horizont Európa jednotný základný akt obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa ich hodnotenia, postupného ukončenia a obnovenia. Zahŕňa to povinnosť správnej rady predložiť plán postupného ukončenia financovania spoločného podniku z programu Horizont Európa a posúdenie najúčinnejšieho spôsobu politickej intervencie pre budúce akcie v rámci pravidelných preskúmaní a hodnotení.
1.4.2.Prínos zapojenia Únie
Vzhľadom na charakter a závažnosť problémov, ktorými sa iniciatíva zaoberá, je vhodnejšie zosúladené úsilie na úrovni EÚ než vypracovanie vlastných iniciatív zo strany členských štátov. Umožní sa tak súdržnejšie a koordinovanejšie úsilie a zabráni sa duplicite.
Hlavným odôvodnením verejnej intervencie EÚ v oblasti leteckého výskumu a inovácií je harmonizovať, optimalizovať a koordinovať zdroje na úrovni ekosystému zo všetkých európskych krajín s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu v letectve – ambiciózny cieľ, ktorý žiadna letecká spoločnosť ani krajina nemôže dosiahnuť sama. Ako už bolo zdôraznené, vyžaduje sa celostný prístup k výskumu a inováciám zameraný na dosiahnutie klimatickej neutrálnosti.
Ďalej by všetky výskumné potreby mali byť v súlade s trhovými opatreniami, so stimulmi, ako aj s pevným a moderným regulačným a normalizačným rámcom, ktorý možno vytvoriť jedine v kontexte EÚ a prostredníctvom medzinárodnej spolupráce. Tento rámec by mal byť ucelený a zosúladený s politikami v oblasti klímy a životného prostredia, s obchodnými, obrannými, vesmírnymi systémami a so systémami manažmentu letovej prevádzky, s certifikačnými a normalizačnými systémami, ktoré patria do pôsobnosti EÚ.
Okrem toho európsky výskum s otvorenými výzvami umožňuje účastníkom odpútať sa od svojich prirodzených dodávateľov a vytvárať nové partnerstvá s rôznymi druhmi organizácií (akademická obec, výskumné centrá, priemysel atď.) vrátane organizácií z krajín EÚ bez tradičného leteckého odvetvia, ktoré však potenciálne prinášajú nové prístupy.
Medzi dôvody na intervenciu EÚ patrí rozdelenie rizika, vzhľadom na vysoké náklady na vývoj a demonštráciu inovatívnych technologických riešení, ktoré nemôžu jednotlivé spoločnosti realizovať samy.
Vzhľadom na špecifický charakter leteckého sektora závisia náklady a riziká spojené s novým vývojom od účinnej spolupráce európskych rozmerov. Spolupráca medzi rôznymi zainteresovanými stranami je dôležitá vo fáze vývoja aj počas vývinu inovačných technológií.
V súvislosti s jasnou politikou v oblasti klímy a jasnými cieľmi na roky 2030 a 2050 silnie potreba smerovania európskych investícií, ako aj doplnkovosti. Opatrenia EÚ by dopĺňali vnútroštátne systémy s cieľom zabezpečiť jasnejší politický prístup, najmä preto, že inovácie sú naliehavo potrebné na vykonávanie akčného plánu a cieľov v oblasti klímy.
Európska komisia je v ideálnej pozícii na to, aby sa usilovala o spoluprácu medzi vnútroštátnymi programami v oblasti leteckého vývoja a inovácií a iniciatívou pre čisté letectvo, čím sa zamedzí zdvojenému úsiliu a skombinujú sa zdroje na účely dosahovania cieľov zelenej dohody.
Zároveň preberá iniciatívu v mnohých politických opatreniach súvisiacich s letectvom a môže zabezpečiť súlad politických opatrení, právnych predpisov a úsilia v oblasti výskumu a inovácií.
Európska komisia je ďalej pozorovateľom ad hoc v mnohých orgánoch ICAO (zhromaždenie a iné technické orgány), ktoré sa zameriavajú na leteckú bezpečnosť, ochranu, životné prostredie, manažment letovej prevádzky a leteckú dopravu.
Týmito otázkami sa podrobnejšie zaoberá dokument o posúdení vplyvu pripojený k tomuto návrhu.
1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
V rámci minulých verejných a súkromných programov pre výskum a inováciu, buď programov EÚ (od štvrtého programu výskumu a vývoja), vnútroštátnych, alebo regionálnych programov, sa skúmali mnohé sľubné klimaticky neutrálne riešenia. Viaceré z týchto technológií, ktoré dosiahli vysokú úroveň vyspelosti v rámci výskumného programu Čisté nebo siedmeho rámcového programu a výskumného programu Čisté nebo 2 programu Horizont 2020, boli posúdené technologickým hodnotiteľom programu Čisté nebo siedmeho rámcového programu, pričom sa zistilo, že ak sa zavedú v nových lietadlách, majú potenciál znížiť emisie až o 30 % v porovnaní s referenčným lietadlom z roku 2000.
Záverom priebežného hodnotenia spoločných podnikov pôsobiacich v rámci programu Horizont 2020 bolo, že verejno-súkromné partnerstvá založené na spoločných podnikoch preukázali zlepšovanie účinnosti v porovnaní so siedmym rámcovým programom napriek niekoľkým identifikovaným nedostatkom, ktoré je potrebné riešiť.
Hoci je ešte príliš skoro na vyvodenie záverov o spoločnom programe Čisté nebo 2 (ktorý trvá do roku 2024), z predbežných hodnotení vyplýva, že je na dobrej ceste k dosiahnutiu svojich cieľov spočívajúcich v demonštrácii a validácii technológií znižujúcich emisie CO2 a NOx o 20 až 30 % v porovnaní s najmodernejšími lietadlami uvádzanými do prevádzky od roku 2014. Čoraz väčší počet publikácií a patentových prihlášok svedčí o značnom pokroku hlavných demonštrátorov. Zavádzanie týchto technológií do lietadiel na trhu však, žiaľ, vôbec nie je isté, pretože ho vo veľkej miere ovplyvňujú trhové sily.
1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Podľa nariadenia o programe Horizont Európa musia všetky európske partnerstvá zabezpečiť koordináciu a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými iniciatívami v oblasti výskumu a inovácie, aby sa zaistila optimálna úroveň prepojení a zabezpečili sa účinné synergie. V súlade s tým sa jednotný základný akt odvíja od kľúčovej zásady, podľa ktorej bude úzka spolupráca a synergie medzi spoločnými podnikmi a príslušnými iniciatívami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä ostatnými európskymi partnerstvami, kľúčová pre dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Jednotný základný akt (prvá časť – Spoločné ustanovenia platné pre všetky spoločné podniky) v tejto súvislosti umožňuje synergie na základe množstva prevádzkových ustanovení.
Mali by sa vytvoriť silné synergie medzi obidvomi navrhovanými leteckými partnerstvami, t. j. pre integrovaný manažment letovej prevádzky a pre čisté letectvo. Tým by sa mala zabezpečiť kompatibilita medzi riešeniami vyvinutými v rámci partnerstva pre čisté letectvo a pokročilými prístupmi v oblasti manažmentu letovej prevádzky vyvinutými v rámci iniciatívy pre integrovaný manažment letovej prevádzky.
Iniciatívy v oblasti vodíka a batérií (potenciálne zabezpečujúce alternatívne zdroje energie pre letectvo) by mohli mať veľký vplyv ako prostriedok umožňujúci letectvo s nulovými emisiami, ak ich ciele zodpovedajú potrebám leteckého sektora.
Vytváranie synergií by prospelo všetkým týmto iniciatívam. Treba poznamenať, že lietadlá, ktoré sú vo väčšej miere poháňané elektrickou energiou, si budú vyžadovať zlepšenia vysokonapäťovej elektrickej sústavy, ktorá vo vysokej nadmorskej výške prináša dodatočné bezpečnostné riziká, ktoré sa budú musieť riešiť, a technologické riešenia, ktoré bude treba zohľadniť. Preto bude potrebné zvážiť požiadavky na lietadlá v počiatočnej fáze navrhovaných riešení.
Certifikácia je veľmi dôležitým aspektom dopracovania nových technológií na dostatočnú úroveň a v tejto súvislosti je kľúčové včasné zapojenie agentúry EASA. Intenzívne zapojenie Európskej komisie a členských štátov by malo zabezpečiť súlad a synergie medzi regionálnymi, vnútroštátnymi a únijnými prioritami a programami financovania.
Vyššia účasť členských štátov na zavádzaní a využívaní najsľubnejších klimaticky neutrálnych technológií na úrovni EÚ podporí synergie a úspory z rozsahu vo vnútroštátnych výskumných a inovačných programoch a takisto zvýši súlad vnútroštátnych systémov vzdelávania tak, aby zodpovedali budúcim potrebám spojených s príslušnými zručnosťami a pracovnými miestami.
Monitorovanie synergií a spolupráce sa bude uskutočňovať prostredníctvom výročnej správy o činnosti.
1.5.Trvanie a finančný vplyv
X obmedzené trvanie
–X v platnosti od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2031
–X Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2031.
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
1.6.Plánovaný spôsob riadenia 97
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
X Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–◻ subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
/
2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
V súlade s nariadením o programe Horizont Európa partnerstvo prijme monitorovací systém, ktorý je v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa a v prílohách III a V k danému nariadeniu a ktorý sa využíva v rovnakej jednotnej databáze ako ostatné zložky programu Horizont Európa. Systém podávania správ a monitorovania poskytne kľúčové údaje o riadení a vykonávaní (vrátane mikroúdajov na úrovni jednotlivých subjektov) a umožní sledovanie pokroku na základe kľúčových spôsobov dosahovania vplyvu (vrátane pokroku v plnení priorít EÚ) a kritérií partnerstva. V rámci partnerstva sa budú podávať správy o konkrétnych ukazovateľoch (ktoré nie sú zahrnuté v kľúčových spôsoboch dosahovania vplyvu), čo umožňuje sledovanie pokroku dosiahnutého v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, pokiaľ ide o plnenie vízie a špecifických a prevádzkových cieľov partnerstva, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa partnerstvo ustanovuje, vrátane cieľov stanovených do roku 2030. Ukazovatele, zdroje údajov a metodiky umožnia posudzovanie výsledkov a pokroku z hľadiska vplyvov vrátane plnenia politických cieľov EÚ, ako aj identifikáciu potenciálnej potreby nápravných opatrení v priebehu času. Zohľadniť by sa mali aj kvalitatívne a kvantitatívne údaje, mala by sa určiť zodpovednosť za zber údajov a mali by sa stanoviť konkrétne prístupy s cieľom vyvinúť v relevantných prípadoch realistický východiskový stav, ciele a/alebo referenčné hodnoty na určenie pokroku, a to v súlade s prístupom zameraným na vplyv programu Horizont Európa. Všetky zozbierané informácie sa v takmer reálnom čase poskytnú útvarom Komisie na základe spoločných dátových modelov a uložia sa do jednotnej databázy, ako sa uvádza v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa.
Na tento účel sa zavedú vhodné systémy podávania správ s cieľom podporovať priebežné a transparentné podávanie správ, a to aj o viazaných a skutočne poskytnutých finančných a vecných príspevkoch, viditeľnosti a pozícii v medzinárodnom kontexte, vplyve na riziká investícií zo súkromného sektora súvisiace s výskumom a inováciou. Podávanie správ by malo byť v súlade so štandardnými požiadavkami programu Horizont Európa na podávanie správ. Do vývoja systémov podávania správ v rámci procesu strategickej koordinácie sa zapoja aj členské štáty a zástupcovia partnerstiev, aby sa zabezpečila synchronizácia a koordinácia úsilia v oblasti podávania správ a monitorovania, a to aj pokiaľ ide o rozdelenie úloh súvisiacich so zberom údajov a podávaním správ. Systém podávania správ na úrovni projektu zahŕňa podrobné informácie o financovaných projektoch, ich výsledkoch, ich rozširovaní a využívaní kľúčovými cieľovými skupinami, ako aj o jeho celkovom prínose pre vedu, hospodárstvo, spoločnosť a/alebo životné prostredie v súlade s cieľmi projektu a cielenými vplyvmi. Malo by to byť doplnené relevantnými údajmi o pridanej hodnote a vplyve partnerstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Je potrebné zabezpečiť vhodné mechanizmy na spoločné využívanie údajov s využitím spoločných databáz programu Horizont Európa na monitorovanie a podávanie správ.
Európske partnerstvá sa hodnotia podľa hodnotiaceho rámca programu Horizont Európa, ako sa uvádza v jeho článku 47.
2.2.Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik pre čisté letectvo je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého finančné prostriedky čiastočne tvoria vecné príspevky členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku pre čisté letectvo.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom pre čisté letectvo sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom pre čisté letectvo a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik pre čisté letectvo v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik pre čisté letectvo musí takisto dodržiavať ustanovenia vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku pre čisté letectvo, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli splniť požiadavky týkajúce sa zodpovednosti voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku pre čisté letectvo sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Zaviedli sa rôzne opatrenia na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku pre čisté letectvo, a to najmä:
·rovnaký počet hlasov v správnej rade pre Komisiu a členov iných ako Únia,
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre čisté letectvo ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovania výsledkov následných auditov (ex post) týkajúcich sa príjemcov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku pre čisté letectvo ako súčasť následných auditov (ex post) zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik pre čisté letectvo sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor prijímateľov má podobný rizikový profil ako súbor prijímateľov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú chybovosť čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.
Komisia zabezpečí, aby sa v rámci spoločného podniku pre čisté letectvo uplatňovali postupy na boj proti podvodom vo všetkých fázach procesu riadenia.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Súčasný spoločný podnik Čisté nebo 2 v rámci programu Horizont 2020 už spolupracuje s útvarmi Komisie v záležitostiach súvisiacich s podvodmi a nezrovnalosťami. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/193923 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 98 |
krajín EZVO 99 |
kandidátskych krajín 100 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 |
01.020252 – Spoločný podnik pre čisté letectvo |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Výdavky vzťahujúce sa na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 01 |
|||||||||
Externí zamestnanci vykonávajúci program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 02 |
|||||||||
Ostatné výdavky na riadenie programu Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 03 |
|||||||||
Klaster Klíma, energetika a mobilita 01 02 02 50 |
229,925 |
150,583 |
231,570 |
190,688 |
388,057 |
133,814 |
375,363 |
|
1 700,000 |
Výdavky spolu |
229,925 |
150,583 |
231,570 |
190,688 |
388,057 |
133,814 |
375,363 |
|
1 700,000 |
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 103 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 |
Záväzky |
(1) |
0,139 |
0,497 |
0,765 |
1,489 |
2,540 |
3,021 |
16,035 |
– |
24,486 |
Platby |
(2) |
0,139 |
0,497 |
0,765 |
1,489 |
2,540 |
3,021 |
3,081 |
12,954 |
24,486 |
|
Hlava 2: |
Záväzky |
(1a) |
0,243 |
0,943 |
1,262 |
1,776 |
1,534 |
1,650 |
7,329 |
– |
14,737 |
Platby |
(2a) |
0,243 |
0,943 |
1,262 |
1,776 |
1,534 |
1,650 |
1,660 |
5,669 |
14,737 |
|
Hlava 3 |
Záväzky |
(3a) |
229,543 |
149,143 |
229,543 |
187,423 |
383,983 |
129,143 |
351,999 |
0 |
1 660,777 |
Platby |
(3b) |
14,041 |
123,686 |
137,678 |
262,701 |
220,938 |
344,980 |
194,261 |
362,492 |
1 660,777 |
|
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
229,925 |
150,583 |
231,570 |
190,688 |
388,057 |
133,814 |
375,363 |
0 |
1 700,000 |
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
14,423 |
125,126 |
139,705 |
265,966 |
225,012 |
349,651 |
199,002 |
381,115 |
1 700,000 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR RTD |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje 104 |
0,491 |
0,503 |
0,513 |
0,523 |
0,533 |
0,544 |
0,555 |
– |
3,662 |
|
Ostatné administratívne výdavky |
0,128 |
0,130 |
0,133 |
0,135 |
0,138 |
0,141 |
0,144 |
– |
0,949 |
|
GR SPOLU |
Rozpočtové prostriedky |
0,619 |
0,633 |
0,646 |
0,658 |
0,671 |
0,685 |
0,699 |
– |
4,611 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
230,544 |
151,216 |
232,216 |
191,346 |
388,728 |
134,499 |
376,062 |
0,000 |
1 704,611 |
|
Platby |
15,042 |
125,759 |
140,351 |
266,624 |
225,683 |
350,336 |
199,701 |
381,115 |
1 704,611 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
||
Ľudské zdroje |
||||||||||
Ostatné administratívne výdavky |
||||||||||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
(Záväzky spolu = Platby spolu) |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
230,544 |
151,216 |
232,216 |
191,346 |
388,728 |
134,499 |
376,062 |
0,000 |
1 704,611 |
|
Platby |
15,042 |
125,759 |
140,351 |
266,624 |
255,683 |
350,336 |
199,701 |
381,115 |
1 704,611 |
3.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku
Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
|
Úradníci (platové triedy AST) |
4 |
4 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
Zmluvní zamestnanci |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
|
Dočasní zamestnanci |
|||||||||
Vyslaní národní experti |
2 |
2 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
|
SPOLU 105 |
44 |
44 |
41 |
41 |
41 |
41 |
41 |
41 |
|
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
0,367 |
0,375 |
0,382 |
0,390 |
0,397 |
0,405 |
0,345 |
1,076 |
3,737 |
Dočasní zamestnanci |
4,353 |
4,440 |
4,446 |
4,535 |
4,625 |
4,718 |
4,812 |
15,021 |
46,949 |
Vyslaní národní experti |
0,130 |
0,132 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,262 |
SPOLU |
4,849 |
4,946 |
4,828 |
4,924 |
5,023 |
5,123 |
5,157 |
16,097 |
50,947 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
||||||||||||
AD15 |
||||||||||||
AD14 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AD13 |
||||||||||||
AD12 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
AD11 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AD10 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
AD9 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
AD8 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
AD7 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
AD6 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
AD5 |
||||||||||||
AD spolu |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
32 |
|
||||||||||||
AST11 |
||||||||||||
AST10 |
||||||||||||
AST9 |
||||||||||||
AST8 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AST7 |
||||||||||||
AST6 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
AST5 |
1 |
1 |
||||||||||
AST4 |
||||||||||||
AST3 |
||||||||||||
AST2 |
||||||||||||
AST1 |
||||||||||||
AST spolu |
4 |
4 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
AST/SC 6 |
||||||||||||
AST/SC 5 |
||||||||||||
AST/SC 4 |
||||||||||||
AST/SC 3 |
||||||||||||
AST/SC 2 |
||||||||||||
AST/SC 1 |
||||||||||||
AST/SC spolu |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
Funkčná skupina III |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Funkčná skupina II |
||||||||||||
Funkčná skupina I |
||||||||||||
Spolu |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
2 |
2 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
3.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
106 Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 107 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 108 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte) |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
Rôzne úlohy súvisiace s/so: ·technickými opatreniami nadväzujúcimi na pokrok v činnosti spoločného podniku pre čisté letectvo, ·monitorovaním pokroku výskumného programu Čisté letectvo, ·monitorovaním dodržiavania Strategického výskumného a inovačného programu, ·zastupovaním EK v správnej rade partnerstva, ·určovaním stanoviska Komisie v správnej rade (hlasovacie právo/právo veta), ·administratívnymi úlohami súvisiacimi s riadením partnerstva, ·vzťahmi so skupinou zástupcov národných štátov, ACARE a Výborom pre dopravný program, ·pripomienkami súvisiacimi s výzvami na predkladanie návrhov, výzvami na predkladanie ponúk a prijímaním nových členov, ·účasťou na zasadaniach podskupín a pracovných skupín, ·organizovaním strednodobého a záverečného hodnotenia, ·vykonávaním kontrol/auditov na mieste, ·podporovaním synergií medzi vnútroštátnymi výskumnými programami a programom pre výskum a inováciu Čisté letectvo. |
Externí zamestnanci |
3.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
–rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré pokrývajú členovia iní ako Únia |
0,382 |
1,440 |
2,027 |
3,265 |
4,074 |
4,671 |
4,741 |
18,623 |
39,223 |
|
Finančné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov na prevádzkové náklady |
||||||||||
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
||||||||||
Vecné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov 109 |
26,683 |
234,097 |
230,109 |
465,520 |
387,181 |
618,556 |
336,278 |
662,353 |
2 960,777 |
|
Vecné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové činnosti |
||||||||||
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
27,065 |
235,537 |
232,136 |
468,785 |
391,255 |
623,227 |
341,019 |
680,976 |
3 000,000 |
Poznámky:
V spoločnom memorande o záväzku podpísanom v októbri 2020 súkromná strana vyjadrila svoj zámer prispieť sumou do 3 miliárd EUR (vrátane účasti Spojeného kráľovstva) na celkové činnosti partnerstva pre čisté letectvo za predpokladu „primeraného a úmerného financovania zo strany Európskej komisie“ (t. j. finančné prostriedky EK vo výške 2,5 miliardy EUR) po schválení viacročného finančného rámca, ktoré takisto zahŕňa príspevok Spojeného kráľovstva. Zmena týchto predpokladov by si vyžadovala novú konzultáciu so zainteresovanými stranami.
Rozdelenie vecných príspevkov zakladajúcich členov/pridružených členov od roku 2021 do roku 2027 a po roku 2027 vychádza z prvých odhadov vecných príspevkov na prevádzkové činnosti, ktoré ako také súvisia s návrhmi pracovných plánov a so Strategickým výskumným a inovačným programom partnerstva Čisté letectvo. Po vypracovaní plánu vykonávania strategického výskumného a inovačného programu bude potrebná revízia tohto rozdelenia.
3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–☑ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
vplyv na vlastné zdroje
vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 110 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – ČISTÝ VODÍK
1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.Názov návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Rady o európskom partnerstve pre čistý vodík
1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Činnosť: Horizont Európa
Klaster 5: klíma, energetika a mobilita
1.3. Návrh/iniciatíva sa týka:
◻ novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 111
X predĺženia trvania existujúcej akcie
◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Cieľom iniciatívy je zrýchliť vývoj a zavádzanie európskych zariadení na získavanie čistého vodíka, a tým prispieť k udržateľnému, dekarbonizovanému a plne integrovanému energetickému systému. Zameriava sa na výrobu, distribúciu a uskladnenie čistého vodíka s cieľom dodávať ho ťažko dekarbonizovateľným sektorom, ako napríklad ťažký priemysel a aplikácie v oblasti ťažkých úžitkových vozidiel. Príklady cieľov do roku 2030: vyrábať čistý vodík za cenu ~1,5 – 3 EUR/kg, čo umožní prienik na hromadné trhy; znížiť náklady na veľkodistribúciu na menej ako 1 EUR/kg vodíka.
Hoci je vodík čistým palivom s nulovými emisiami, stále je drahší ako iné zdroje energie a väčšinou pochádza zo zemného plynu, pričom vzniká oxid uhličitý (CO2). Musíme vyrábať „čistý vodík“ z obnoviteľných zdrojov energie, ktoré by z procesu vyradili emisie CO2. Aplikácie založené na čistom vodíku sú drahšie ako konkurenčné technológie a zatiaľ nie sú plne spoľahlivé alebo ich kvalita nie je dostatočná na to, aby sa využívali. Kapacita rozsiahleho zavádzania výroby čistého vodíka je takisto obmedzená. Najviac dotknuté sú zainteresované strany v oblasti európskeho odvetvia a výskumu vodíka spolu so zainteresovanými stranami v oblasti energetického, dopravného a stavebného odvetvia.
Začiatok činnosti iniciatívy sa očakáva v druhom alebo treťom štvrťroku 2021 (v závislosti od dátumu prijatia jednotného základného aktu Radou). Spoločné podniky sú zriadené tak, aby fungovali do 31. decembra 2027, pričom ich posledné výzvy sa vyhlásia najneskôr do 31. decembra 2027. V súlade s kritériami pre európske partnerstvá v prílohe III k nariadeniu o programe Horizont Európa jednotný základný akt obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa ich hodnotenia, postupného ukončenia a obnovenia. Zahŕňa to povinnosť správnej rady predložiť plán postupného ukončenia financovania spoločného podniku z programu Horizont Európa a posúdenie najúčinnejšieho spôsobu politickej intervencie pre budúce akcie v rámci pravidelných preskúmaní a hodnotení.
1.4.2.Prínos zapojenia Únie
Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex ante)
Vzhľadom na charakter a závažnosť problémov, ktorými sa iniciatíva zaoberá, je vhodnejšie zosúladené úsilie na úrovni EÚ než vypracovanie vlastných iniciatív zo strany členských štátov. Umožní sa tak súdržnejšie a koordinovanejšie úsilie a zabráni sa duplicite.
Očakávaný prínos vytvorený Úniou (ex post): Čistý vodík má zložité a prepojené hodnotové reťazce, ktoré si vyžadujú účinnú spoluprácu a medziodvetvovú kolaboráciu na európskej úrovni s cieľom umožniť úspešnú celoplošnú demonštráciu a zavádzanie.
Týmito otázkami sa podrobnejšie zaoberá dokument o posúdení vplyvu pripojený k tomuto návrhu.
1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
i) sústredenie finančných prostriedkov a potreba zabezpečiť, aby súčasné geografické rozloženie projektov podporovaných súčasným spoločným podnikom neposilňoval akýkoľvek nedostatok informácií/otvorenosti/transparentnosti vo vzťahu k subjektom z krajín, ktorých účasť je nízka, najmä EÚ13;
ii) zapojenie členských štátov, a najmä úloha skupiny zástupcov štátov, ktorá nie je taká účinná, ako by mala byť;
iii) potreba väčšieho zamerania sa na bezpečnosť technológií palivových článkov a vodíka, ktoré je nevyhnutné na budovanie dôvery potrebnej na ich rozsiahle využívanie. Relatívne malý počet projektov zameraných na zavádzanie vodíka v nových prostrediach (v autobusoch, domácnostiach alebo na čerpacích staniciach popri bežných palivách) neumožňuje komerčné nasadenie výrobkov.
1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Podľa nariadenia o programe Horizont Európa musia všetky európske partnerstvá zabezpečiť koordináciu a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými iniciatívami v oblasti výskumu a inovácie, aby sa zaistila optimálna úroveň prepojení a zabezpečili sa účinné synergie. V súlade s tým sa jednotný základný akt odvíja od kľúčovej zásady, podľa ktorej bude úzka spolupráca a synergie medzi spoločnými podnikmi a príslušnými iniciatívami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä ostatnými európskymi partnerstvami, kľúčová pre dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Jednotný základný akt (prvá časť – Spoločné ustanovenia platné pre všetky spoločné podniky) v tejto súvislosti umožňuje synergie na základe množstva prevádzkových ustanovení.
Partnerstvo pre vodík bude úzko spolupracovať s inými partnerstvami, ako sú partnerstvá pre cestnú a lodnú dopravu s nulovými emisiami, transformáciu európskeho železničného systému, čisté letectvo, procesy pre planétu a čistú oceľ. Takisto existujú prepojenia na navrhovaný dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu v oblasti vodíka a na finančné prostriedky z Nástroja na prepájanie Európy a z ETS.
Monitorovanie synergií a spolupráce sa bude uskutočňovať prostredníctvom výročnej správy o činnosti a interného zhromaždenia partnerstva pre vodík, ktoré sa má čoskoro zriadiť.
1.5.Trvanie a finančný vplyv
X obmedzené trvanie
– v platnosti od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2031
–X Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do uplynutia financovaných akcií.
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
1.6.Plánovaný spôsob riadenia 112
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
X Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–X subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
V súlade s nariadením o programe Horizont Európa partnerstvo prijme monitorovací systém, ktorý je v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa a v prílohách III a V k danému nariadeniu a ktorý sa využíva v rovnakej jednotnej databáze ako ostatné zložky programu Horizont Európa. Systém podávania správ a monitorovania poskytne kľúčové údaje o riadení a vykonávaní (vrátane mikroúdajov na úrovni jednotlivých subjektov) a umožní sledovanie pokroku na základe kľúčových spôsobov dosahovania vplyvu (vrátane pokroku v plnení priorít EÚ) a kritérií partnerstva. V rámci partnerstva sa budú podávať správy o konkrétnych ukazovateľoch (ktoré nie sú zahrnuté v kľúčových spôsoboch dosahovania vplyvu), čo umožňuje sledovanie pokroku dosiahnutého v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, pokiaľ ide o plnenie vízie a špecifických a prevádzkových cieľov partnerstva, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa partnerstvo ustanovuje, vrátane cieľov stanovených do roku 2030. Ukazovatele, zdroje údajov a metodiky umožnia posudzovanie výsledkov a pokroku z hľadiska vplyvov vrátane plnenia politických cieľov EÚ, ako aj identifikáciu potenciálnej potreby nápravných opatrení v priebehu času. Zohľadniť by sa mali aj kvalitatívne a kvantitatívne údaje, mala by sa určiť zodpovednosť za zber údajov a mali by sa stanoviť konkrétne prístupy s cieľom vyvinúť v relevantných prípadoch realistický východiskový stav, ciele a/alebo referenčné hodnoty na určenie pokroku, a to v súlade s prístupom zameraným na vplyv programu Horizont Európa. Všetky zozbierané informácie sa v takmer reálnom čase poskytnú útvarom Komisie na základe spoločných dátových modelov a uložia sa do jednotnej databázy, ako sa uvádza v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa.
Na tento účel sa zavedú vhodné systémy podávania správ s cieľom podporovať priebežné a transparentné podávanie správ, a to aj o viazaných a skutočne poskytnutých finančných a vecných príspevkoch, viditeľnosti a pozícii v medzinárodnom kontexte, vplyve na riziká investícií zo súkromného sektora súvisiace s výskumom a inováciou. Podávanie správ by malo byť v súlade so štandardnými požiadavkami programu Horizont Európa na podávanie správ. Do vývoja systémov podávania správ v rámci procesu strategickej koordinácie sa zapoja aj členské štáty a zástupcovia partnerstiev, aby sa zabezpečila synchronizácia a koordinácia úsilia v oblasti podávania správ a monitorovania, a to aj pokiaľ ide o rozdelenie úloh súvisiacich so zberom údajov a podávaním správ. Systém podávania správ na úrovni projektu zahŕňa podrobné informácie o financovaných projektoch, ich výsledkoch, ich rozširovaní a využívaní kľúčovými cieľovými skupinami, ako aj o jeho celkovom prínose pre vedu, hospodárstvo, spoločnosť a/alebo životné prostredie v súlade s cieľmi projektu a cielenými vplyvmi. Malo by to byť doplnené relevantnými údajmi o pridanej hodnote a vplyve partnerstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Je potrebné zabezpečiť vhodné mechanizmy na spoločné využívanie údajov s využitím spoločných databáz programu Horizont Európa na monitorovanie a podávanie správ.
Európske partnerstvá sa hodnotia podľa hodnotiaceho rámca programu Horizont Európa, ako sa uvádza v jeho článku 47.
2.2.Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik pre čistý vodík je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého finančné prostriedky čiastočne tvoria vecné príspevky členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku pre čistý vodík.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom pre čistý vodík sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom pre čistý vodík a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik pre čistý vodík v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik pre čistý vodík musí takisto dodržiavať ustanovenia vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku pre čistý vodík, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli spĺňať požiadavky na zodpovednosť voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku pre čistý vodík sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Zaviedli sa rôzne opatrenia na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku pre čistý vodík, a to najmä:
·rovnaký počet hlasov v správnej rade pre Komisiu a členov iných ako Únia,
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so Služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre čistý vodík ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovania výsledkov auditov ex post týkajúcich sa príjemcov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku pre čistý vodík ako súčasť auditov ex post zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik pre čistý vodík sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor prijímateľov má podobný rizikový profil ako súbor príjemcov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú chybovosť čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Postupy uplatňuje spoločný podnik pre čistý vodík.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Súčasný spoločný podnik pre palivové články a vodík 2 v rámci programu Horizont 2020 už spolupracuje s útvarmi Komisie v záležitostiach súvisiacich s podvodmi a nezrovnalosťami. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/193923 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 113 |
krajín EZVO 114 |
kandidátskych krajín 115 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 |
01 02 02 54 Spoločný podnik pre čistý vodík |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Výdavky vzťahujúce sa na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 01 |
|||||||||
Externí zamestnanci vykonávajúci program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 02 |
|||||||||
Ostatné výdavky na riadenie programu Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 03 |
|||||||||
Klaster Klíma, energetika a mobilita 02 02 02 50 |
150,000 |
150,000 |
150,000 |
133,413 |
133,875 |
133,987 |
148,725 |
– |
1 000,000 |
Výdavky spolu |
150,000 |
150,000 |
150,000 |
133,413 |
133,875 |
133,987 |
148,725 |
– |
1 000,000 |
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 118 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 |
Záväzky |
(1) |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
2,065 |
2,140 |
2,218 |
11,257 |
17,680 |
|
Platby |
(2) |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
2,065 |
2,140 |
2,218 |
2,298 |
8,959 |
17,680 |
|
Hlava 2 |
Záväzky |
(1a) |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
1,348 |
1,735 |
1,769 |
7,661 |
12,513 |
|
Platby |
(2a) |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
1,348 |
1,735 |
1,769 |
1,804 |
5,857 |
12,513 |
|
Hlava 3 |
Záväzky |
(3a) |
150,000 |
150,000 |
150,000 |
130,000 |
130,000 |
130,000 |
129,807 |
969,807 |
|
Platby |
(3b) |
75,000 |
77,000 |
85,500 |
88,563 |
128,104 |
143,000 |
128,784 |
243,856 |
969,807 |
|
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
150,000 |
150,000 |
150,000 |
133,413 |
133,875 |
133,987 |
148,725 |
1 000,000 |
|
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
75,000 |
77,000 |
85,500 |
91,976 |
131,979 |
146,987 |
132,886 |
258,672 |
1 000,000 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR RTD |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje 119 |
0,491 |
0,503 |
0,513 |
0,523 |
0,533 |
0,544 |
0,555 |
– |
3,662 |
|
Ostatné administratívne výdavky |
0,128 |
0,130 |
0,133 |
0,135 |
0,138 |
0,141 |
0,144 |
– |
0,949 |
|
GR SPOLU |
Rozpočtové prostriedky |
0,619 |
0,633 |
0,646 |
0,658 |
0,671 |
0,685 |
0,699 |
– |
4,611 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU – Okruh 1 viacročného finančného rámca |
Záväzky |
150,619 |
150,633 |
150,646 |
134,071 |
134,546 |
134,672 |
149,424 |
– |
1 004,611 |
|
Platby |
75,619 |
77,633 |
86,146 |
92,634 |
132,65 |
147,672 |
133,585 |
258,672 |
1 004,611 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
||
Ľudské zdroje |
||||||||||
Ostatné administratívne výdavky |
||||||||||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
(Záväzky spolu = Platby spolu) |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
150,619 |
150,633 |
150,646 |
134,071 |
134,546 |
134,672 |
149,424 |
– |
1 004,611 |
|
Platby |
75,619 |
77,633 |
86,146 |
92,634 |
132,65 |
147,672 |
133,585 |
258,672 |
1 004,611 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
3.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Dočasní zamestnanci (platové triedy AD) |
15 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
61 |
178 |
Dočasní zamestnanci (platové triedy AST) |
9 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
34 |
103 |
Zmluvní zamestnanci |
3 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
8 |
23 |
Dočasní zamestnanci |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Vyslaní národní experti |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
5 |
19 |
SPOLU 120 |
29 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
108 |
323 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Dočasní zamestnanci (platové triedy AD) |
1,575 |
1,856 |
1,931 |
2,008 |
2,088 |
2,172 |
2,259 |
8,910 |
22,799 |
Dočasní zamestnanci (platové triedy AST) |
0,945 |
1,092 |
1,136 |
1,181 |
1,228 |
1,277 |
1,329 |
4,947 |
13,135 |
Zmluvní zamestnanci |
0,207 |
0,144 |
0,149 |
0,155 |
0,161 |
0,168 |
0,175 |
0,771 |
1,930 |
Dočasní zamestnanci |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
Vyslaní národní experti |
0,140 |
0,143 |
0,145 |
0,149 |
0,152 |
0,155 |
0,157 |
0,408 |
1,449 |
SPOLU |
2,867 |
3,235 |
3,361 |
3,493 |
3,629 |
3,772 |
3,920 |
15,036 |
39,313 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD15 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD14 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AD13 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AD12 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
AD11 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD10 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
2 |
4 |
5 |
4 |
4 |
4 |
0 |
AD9 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
3 |
2 |
2 |
2 |
3 |
3 |
0 |
AD8 |
2 |
3 |
3 |
4 |
5 |
4 |
3 |
2 |
5 |
3 |
3 |
0 |
AD7 |
3 |
3 |
3 |
4 |
3 |
3 |
3 |
4 |
1 |
1 |
0 |
0 |
AD6 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD5 |
0 |
1 |
1 |
0 |
0 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
0 |
AD spolu |
15 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
16 |
15 |
13 |
0 |
AST11 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST10 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
0 |
AST9 |
1 |
1 |
1 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
2 |
2 |
2 |
0 |
AST8 |
1 |
1 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST7 |
1 |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
1 |
0 |
AST6 |
1 |
1 |
1 |
2 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
2 |
2 |
0 |
AST5 |
2 |
2 |
5 |
4 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
2 |
1 |
0 |
AST4 |
3 |
3 |
0 |
0 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
0 |
0 |
AST3 |
0 |
1 |
1 |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST2 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST spolu |
9 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
8 |
6 |
0 |
AST/SC 6 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 5 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 4 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 3 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 2 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC spolu |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
Funkčná skupina III |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
Funkčná skupina II |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Funkčná skupina I |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Spolu |
3 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
0 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
0 |
0 |
3.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 121 :
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 122 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 123 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte) |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
Riadenie partnerstva pre čistý vodík |
Externí zamestnanci |
3.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
–rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré pokrývajú členovia iní ako Únia |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
3,414 |
3,875 |
3,987 |
4,102 |
14,815 |
30,193 |
|
Finančné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov na prevádzkové náklady |
||||||||||
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
||||||||||
Vecné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov 124 |
35,000 |
70,000 |
70,000 |
110,000 |
175,000 |
175,000 |
175,000 |
190,000 |
1 000,000 |
|
Vecné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové činnosti |
||||||||||
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
35,000 |
70,000 |
70,000 |
113,414 |
178,875 |
178,987 |
178,972 |
204,815 |
1 030,193 |
3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–◻ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
◻ vplyv na vlastné zdroje
◻ vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 125 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – EURÓPSKE ŽELEZNICE
1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.Názov návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Rady o európskom partnerstve pre európske železnice
1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Klaster 5 (Klíma, energetika a mobilita)
1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:
X novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 126
◻ predĺženia trvania existujúcej akcie
◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Európske partnerstvo pre európske železnice prispeje k dosiahnutiu jednotného európskeho železničného priestoru, k rýchlemu prechodu na atraktívnejší, používateľsky ústretovejší, konkurencieschopnejší, cenovo dostupnejší, efektívnejší a udržateľnejší európsky železničný systém a k rozvoju silného a globálne konkurencieschopného európskeho železničného priemyslu. Konkrétne bude partnerstvo plniť tieto ciele:
1. Odstraňovať prekážky interoperability a poskytovať riešenia na plnú integráciu zahŕňajúce systémy riadenia/zabezpečenia a návestenia a riadenie prevádzky, vozidlá, infraštruktúru a služby s cieľom dosiahnuť vysokokapacitnú, integrovanú a odolnú európsku železničnú sieť. Využívaním obrovského potenciálu na digitalizáciu a automatizáciu sa budú vyvíjať inovatívne riešenia zamerané na znižovanie nákladov, zvyšovanie kapacity a posilnenie jej flexibility a spoľahlivosti.
2. Zintenzívniť výskumné a inovačné činnosti súvisiace so železničnými nákladnými a intermodálnymi dopravnými službami s cieľom poskytovať konkurencieschopnú ekologickú železničnú dopravu nákladu plne integrovanú do logistického hodnotového reťazca. Jadrom je automatizácia a digitalizácia, no jej činnosti, zriaďovacie stanice a intermodálne terminály takisto predstavujú priestor na potenciálny ďalší vývoj a inovácie.
3. Zriadiť ekosystém, ktorý umožňuje interakciu medzi zainteresovanými stranami a efektívnejšiu spoluprácu v rámci hodnotových reťazcov a naprieč nimi. Tým sa zabezpečí, aby sa výskum premietal do inovácií zameraných na trh prostredníctvom demonštrácie a zavádzania.
4. Spustiť rozsiahle projekty podporujúce rýchly prenos inovácií na trh. Tieto projekty, ako sú demonštrácie, by spojili dodávateľov a používateľov technológií.
5. Posilniť vedeckú excelentnosť EÚ a využívať inovačný potenciál MSP a startupov. Vytvorila by sa tak pokročilá vedecká vedomostná základňa, od ktorej by sa mohol odvíjať vývoj politických opatrení a technológií nevyhnutných na urýchlenie prechodu na hospodárstvo a spoločnosť s klimaticky neutrálnymi emisiami.
Začiatok činnosti iniciatívy sa očakáva v druhom alebo treťom štvrťroku 2021 (v závislosti od dátumu prijatia jednotného základného aktu Radou). Spoločné podniky sú zriadené tak, aby fungovali do 31. decembra 2027, pričom ich posledné výzvy sa vyhlásia najneskôr do 31. decembra 2027. V súlade s kritériami pre európske partnerstvá v prílohe III k nariadeniu o programe Horizont Európa jednotný základný akt obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa ich hodnotenia, postupného ukončenia a obnovenia. Zahŕňa to povinnosť správnej rady predložiť plán postupného ukončenia financovania spoločného podniku z programu Horizont Európa a posúdenie najúčinnejšieho spôsobu politickej intervencie pre budúce akcie v rámci pravidelných preskúmaní a hodnotení.
1.4.2.Prínos zapojenia Únie
Vzhľadom na charakter a závažnosť problémov, ktorými sa iniciatíva zaoberá, je vhodnejšie zosúladené úsilie na úrovni EÚ než vypracovanie vlastných iniciatív zo strany členských štátov. Umožní sa tak súdržnejšie a koordinovanejšie úsilie a zabráni sa duplicite.
Spoločné a koordinované úsilie na úrovni EÚ v oblasti výskumu a inovácií má väčšiu nádej na úspech vzhľadom na medzinárodnú povahu infraštruktúry a technológií, ktoré sa majú rozvíjať, a takisto na potrebu získať dostatočné množstvo zdrojov. Európska integrovaná a komplexná sieť, akou sú železnice, si vyžaduje európsku reakciu: len spoločne realizovaný výskum a inovácie v oblasti železníc na úrovni Únie umožní vývoj prevádzkových koncepcií a spoločných digitálnych riešení, vytvorenie spoločného východiska pre nové riešenia a integráciu s inými druhmi dopravy a zabezpečenie ambiciózneho oživenia železníc. Tomu by malo napomôcť spoločné úsilie vyvíjané na základe politiky Únie umožňujúce spoluprácu medzi subjektmi z celej Európy a z celého hodnotového reťazca s cieľom stanoviť integrovaný program odrážajúci potreby zložitého systému navrhnutého na riešenie trhových potrieb a umožniť rýchle a cielené dosahovanie cieľov.
Prínos EÚ by spočíval v systematickom prístupe k vývoju železníc zriadením dvoch integrovaných pilierov zameraných na vymedzenie koncepcií a architektúry a validáciu riešení na jednej strane a na návrh, skúmanie a tvorbu nevyhnutných technologických a prevádzkových riešení reagujúcich na vyvíjajúce sa trhové a politické potreby na druhej strane. Partnerstvo sa bude zameriavať na vývoj systémov v centre siete; ostatné prvky, ktoré si nevyžadujú normalizáciu, možno jednoduchšie nechať na konkurenčný výskum na podnikovej úrovni.
Týmito otázkami sa podrobnejšie zaoberá dokument o posúdení vplyvu pripojený k tomuto návrhu.
1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
V priebežnom hodnotení predchodcu, spoločného podniku S2R zriadeného v rámci programu Horizont 2020, boli identifikované viaceré oblasti, ktoré treba zlepšiť, ako napríklad potreba vyváženejšieho výskumného programu zohľadňujúceho spoločenské a prevádzkové problémy, ktorým čelí železničný priemysel, ktorý lepšie rieši potreby prevádzkovateľov nákladnej dopravy.
Okrem toho treba klásť väčší dôraz na demonštračné projekty s cieľom zlepšiť uvádzanie výskumných a inovačných výstupov na trh. To si vyžaduje prejsť na viac výskumných a inovačných činností na úrovni technickej pripravenosti 7 – 9, čo predstavuje významnú zmenu v porovnaní so zameraním na úrovne technickej pripravenosti 1 – 6 v rámci programu Horizont 2020. Ďalej by sa mali lepšie využívať synergie s inými iniciatívami, najmä vzhľadom na využívanie kľúčových technológií, ako sú digitálne technológie, v celom dopravnom sektore a všeobecnejšie.
Okrem toho spoločný podnik S2R pomohol identifikovať oblasti, v ktorých je potrebné lepšie zosúladenie výskumných a inovačných činností s potrebami konkurenčného sektora, a preukázal potrebu vypracovať spoločnú víziu pre budúci technický vývoj. Zo skúseností vyplýva najmä potreba zamerať sa v budúcnosti na systémové problémy, a nie na čiastkové zlepšenia častí zložitého železničného systému, v ktorom je celoeurópska normalizácia nevyhnutnosťou.
1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Podľa nariadenia o programe Horizont Európa musia všetky európske partnerstvá zabezpečiť koordináciu a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými iniciatívami v oblasti výskumu a inovácie, aby sa zaistila optimálna úroveň prepojení a zabezpečili sa účinné synergie. V súlade s tým sa jednotný základný akt odvíja od kľúčovej zásady, podľa ktorej bude úzka spolupráca a synergie medzi spoločnými podnikmi a príslušnými iniciatívami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä ostatnými európskymi partnerstvami, kľúčová pre dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Jednotný základný akt (prvá časť – Spoločné ustanovenia platné pre všetky spoločné podniky) v tejto súvislosti umožňuje synergie na základe množstva prevádzkových ustanovení.
Možno zvážiť prepojenia s inými kandidátskymi európskymi partnerstvami, ako napríklad: ECSEL a 5G pre digitalizáciu a automatizáciu, Čistý vodík a batérie ako alternatívy pre naftové vlaky a pre novú koncepciu autonómnych nákladných vozidiel, manažment letovej prevádzky pre koncepciu súvisiacu s funkčnou systémovou architektúrou, Čisté letectvo v súvislosti s novými materiálmi a štruktúrami a iné dopravné partnerstvá týkajúce sa prepojení s inými druhmi dopravy a multimodality, ako je partnerstvo pre kooperatívnu, prepojenú a automatizovanú mobilitu.
Mohli by sa vytvoriť synergie a nadviazať spolupráca so znalostnými a inovačnými spoločenstvami (ZIS) (napr. so ZIS v oblasti mestskej mobility, energetiky a klímy) s cieľom zintenzívniť demonštrácie a uľahčiť zavádzanie technológií. Ďalej by sa mohli vytvoriť synergie a nadviazať spolupráca s misiami, najmä v oblasti zmeny klímy a inteligentných miest. Kandidátske partnerstvo pre európske železnice by malo byť schopné skúmať možnosti financovania zo zdrojov programu Digitálna Európa, NPE, EFRR a KF a určiť ustanovenia pre systémové synergie s existujúcimi mechanizmami financovania.
Okrem toho by iniciatíva takisto bola schopná zastupovať záujmy komunity v oblasti železničného výskumu a inovácií v diskusiách s inými relevantnými európskymi inštitúciami, napríklad s Európskou investičnou bankou.
Monitorovanie synergií a spolupráce sa bude uskutočňovať prostredníctvom výročnej správy o činnosti.
1.5.Trvanie a finančný vplyv
X obmedzené trvanie
–X v platnosti od 1. 6. 2021 do 31. 12. 2030 (orientačné dátumy)
–X Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2030.
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
1.6.Plánovaný spôsob riadenia 127
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
X Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–X subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
/
2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
V súlade s nariadením o programe Horizont Európa partnerstvo prijme monitorovací systém, ktorý je v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa a v prílohách III a V k danému nariadeniu a ktorý sa využíva v rovnakej jednotnej databáze ako ostatné zložky programu Horizont Európa. Systém podávania správ a monitorovania poskytne kľúčové údaje o riadení a vykonávaní (vrátane mikroúdajov na úrovni jednotlivých subjektov) a umožní sledovanie pokroku na základe kľúčových spôsobov dosahovania vplyvu (vrátane pokroku v plnení priorít EÚ) a kritérií partnerstva. V rámci partnerstva sa budú podávať správy o konkrétnych ukazovateľoch (ktoré nie sú zahrnuté v kľúčových spôsoboch dosahovania vplyvu), čo umožňuje sledovanie pokroku dosiahnutého v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, pokiaľ ide o plnenie vízie a špecifických a prevádzkových cieľov partnerstva, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa partnerstvo ustanovuje, vrátane cieľov stanovených do roku 2030. Ukazovatele, zdroje údajov a metodiky umožnia posudzovanie výsledkov a pokroku z hľadiska vplyvov vrátane plnenia politických cieľov EÚ, ako aj identifikáciu potenciálnej potreby nápravných opatrení v priebehu času. Zohľadniť by sa mali aj kvalitatívne a kvantitatívne údaje, mala by sa určiť zodpovednosť za zber údajov a mali by sa stanoviť konkrétne prístupy s cieľom vyvinúť v relevantných prípadoch realistický východiskový stav, ciele a/alebo referenčné hodnoty na určenie pokroku, a to v súlade s prístupom zameraným na vplyv programu Horizont Európa. Všetky zozbierané informácie sa v takmer reálnom čase poskytnú útvarom Komisie na základe spoločných dátových modelov a uložia sa do jednotnej databázy, ako sa uvádza v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa.
Na tento účel sa zavedú vhodné systémy podávania správ s cieľom podporovať priebežné a transparentné podávanie správ, a to aj o viazaných a skutočne poskytnutých finančných a vecných príspevkoch, viditeľnosti a pozícii v medzinárodnom kontexte, vplyve na riziká investícií zo súkromného sektora súvisiace s výskumom a inováciou. Podávanie správ by malo byť v súlade so štandardnými požiadavkami programu Horizont Európa na podávanie správ. Do vývoja systémov podávania správ v rámci procesu strategickej koordinácie sa zapoja aj členské štáty a zástupcovia partnerstiev, aby sa zabezpečila synchronizácia a koordinácia úsilia v oblasti podávania správ a monitorovania, a to aj pokiaľ ide o rozdelenie úloh súvisiacich so zberom údajov a podávaním správ. Systém podávania správ na úrovni projektu zahŕňa podrobné informácie o financovaných projektoch, ich výsledkoch, ich rozširovaní a využívaní kľúčovými cieľovými skupinami, ako aj o jeho celkovom prínose pre vedu, hospodárstvo, spoločnosť a/alebo životné prostredie v súlade s cieľmi projektu a cielenými vplyvmi. Malo by to byť doplnené relevantnými údajmi o pridanej hodnote a vplyve partnerstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Je potrebné zabezpečiť vhodné mechanizmy na spoločné využívanie údajov s využitím spoločných databáz programu Horizont Európa na monitorovanie a podávanie správ.
2.2.Európske partnerstvá sa hodnotia podľa hodnotiaceho rámca programu Horizont Európa, ako sa uvádza v jeho článku 47. Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik pre európske železnice je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého finančné prostriedky čiastočne tvoria vecné príspevky členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku pre európske železnice.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom pre európske železnice sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom pre európske železnice a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik pre európske železnice v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik pre európske železnice musí takisto dodržiavať ustanovenia vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku pre európske železnice, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli spĺňať požiadavky na zodpovednosť voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku pre európske železnice sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
2.2.2. Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Zaviedli sa rôzne opatrenia na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku pre európske železnice, a to najmä:
·rovnaký počet hlasov v správnej rade pre Komisiu a členov iných ako Únia, pričom na rozhodnutie je potrebných 70 % hlasov: nižšia hranica 55 % sa navrhuje pre systémový pilier (umožňujúca Komisii väčšiu flexibilitu rozhodovania – táto časť programu bude v prevažnej miere financovaná Komisiou) a pre výskum na nízkych úrovniach technickej pripravenosti,
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre európske železnice ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovania výsledkov auditov ex post týkajúcich sa príjemcov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku pre európske železnice ako súčasť auditov ex post zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik pre európske železnice sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor prijímateľov má podobný rizikový profil ako súbor príjemcov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú chybovosť čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.
Komisia zabezpečí, aby sa v rámci spoločného podniku pre európske železnice uplatňovali postupy na boj proti podvodom vo všetkých fázach procesu riadenia.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Združenie EDCTP už spolupracuje s útvarmi Komisie v záležitostiach súvisiacich s podvodmi a nezrovnalosťami. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/1939 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 128 |
krajín EZVO 129 |
kandidátskych krajín 130 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 |
01 02 02 53 – Spoločný podnik pre európske železnice |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Výdavky vzťahujúce sa na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 01 |
|||||||||
Externí zamestnanci vykonávajúci program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 02 |
|||||||||
Ostatné výdavky na riadenie programu Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 03 |
|||||||||
Klaster Klíma, energetika a mobilita – 01 02 02 50 |
73,000 |
93,000 |
94,000 |
107,000 |
94,000 |
80,000 |
59,000 |
600,000 |
|
Výdavky spolu |
73,000 |
93,000 |
94,000 |
107,000 |
94,000 |
80,000 |
59,000 |
600,000 |
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 133 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 |
Záväzky |
(1) |
0,909 |
1,816 |
1,852 |
1,891 |
1,928 |
1,965 |
7,418 |
17,779 |
|
Platby |
(2) |
0,909 |
1,816 |
1,852 |
1,891 |
1,928 |
1,965 |
2,004 |
5,414 |
17,779 |
|
Hlava 2 |
Záväzky |
(1a) |
0,259 |
0,541 |
0,552 |
0,574 |
0,609 |
0,659 |
3,027 |
6,221 |
|
Platby |
(2a) |
0,259 |
0,541 |
0,552 |
0,574 |
0,609 |
0,659 |
0,672 |
2,355 |
6,221 |
|
Hlava 3 |
Záväzky |
(3a) |
71,832 |
90,643 |
91,596 |
104,535 |
91,463 |
77,376 |
48,555 |
576,000 |
|
Platby |
(3b) |
11,832 |
97,643 |
71,596 |
70,535 |
84,463 |
78,376 |
84,324 |
77,231 |
576,000 |
|
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
73,000 |
93,000 |
94,000 |
107,000 |
94,000 |
80,000 |
59,000 |
600,000 |
|
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
13,000 |
100,000 |
74,000 |
73,000 |
87,000 |
81,000 |
87,000 |
85,000 |
600,000 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR MOVE |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje 134 |
0,493 |
0,503 |
0,513 |
0,524 |
0,534 |
0,545 |
0,556 |
3,668 |
||
Ostatné administratívne výdavky 135 |
0,132 |
0,142 |
0,145 |
0,148 |
0,151 |
0,154 |
0,157 |
1,029 |
||
GR SPOLU |
Rozpočtové prostriedky |
0,625 |
0,645 |
0,658 |
0,672 |
0,685 |
0,699 |
0,713 |
4,697 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU – Okruh 1 viacročného finančného rámca |
Záväzky |
73,625 |
93,645 |
94,658 |
107,672 |
94,685 |
80,699 |
59,713 |
604,697 |
||
Platby |
13,625 |
100,645 |
74,658 |
73,672 |
87,685 |
81,699 |
87,713 |
85,000 |
604,697 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
||
Ľudské zdroje |
||||||||||
Ostatné administratívne výdavky |
||||||||||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
(Záväzky spolu = Platby spolu) |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
73,625 |
93,645 |
94,658 |
107,672 |
94,685 |
80,699 |
59,713 |
604,697 |
||
Platby |
13,625 |
100,645 |
74,658 |
73,672 |
87,685 |
81,699 |
87,713 |
85,000 |
604,697 |
3.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ)
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Úradníci (platové triedy AST) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Zmluvní zamestnanci |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
11,0 |
|
Dočasní zamestnanci |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
7,0 |
|
Vyslaní národní experti |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
0 |
|
SPOLU 136 |
29 |
29 |
29 |
29 |
29 |
29 |
29 |
18,0 |
|
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Úradníci (platové triedy AST) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Zmluvní zamestnanci |
0,680 |
1,360 |
1,387 |
1,415 |
1,443 |
1,472 |
1,502 |
4,056 |
13,315 |
Dočasní zamestnanci |
0,819 |
1,637 |
1,669 |
1,703 |
1,737 |
1,771 |
1,807 |
5,223 |
16,366 |
Vyslaní národní experti |
0,060 |
0,120 |
0,122 |
0,125 |
0,127 |
0,130 |
0,132 |
0,027 |
0,843 |
SPOLU |
1,559 |
3,117 |
3,178 |
3,243 |
3,307 |
3,373 |
3,441 |
9,306 |
30,524 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
AD15 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
||||
AD14 |
1 |
1 |
1 |
1 |
||||||||
AD13 |
||||||||||||
AD12 |
2 |
2 |
2 |
0 |
||||||||
AD11 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
||||||
AD10 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
|||
AD9 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
||||
AD8 |
1 |
1 |
1 |
1 |
3 |
2 |
2 |
0 |
||||
AD7 |
4 |
4 |
4 |
4 |
0 |
|||||||
AD6 |
4 |
4 |
4 |
4 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
|||
AD5 |
1 |
1 |
1 |
1 |
||||||||
AD spolu |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
7 |
6 |
5 |
0 |
AST11 |
||||||||||||
AST10 |
||||||||||||
AST9 |
||||||||||||
AST8 |
||||||||||||
AST7 |
||||||||||||
AST6 |
||||||||||||
AST5 |
||||||||||||
AST4 |
||||||||||||
AST3 |
||||||||||||
AST2 |
||||||||||||
AST1 |
||||||||||||
AST spolu |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 6 |
||||||||||||
AST/SC 5 |
||||||||||||
AST/SC 4 |
||||||||||||
AST/SC 3 |
||||||||||||
AST/SC 2 |
||||||||||||
AST/SC 1 |
||||||||||||
AST/SC spolu |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
10 |
8 |
6 |
|
Funkčná skupina III |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
||||
Funkčná skupina II |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|
Funkčná skupina I |
||||||||||||
Spolu |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
11 |
9 |
7 |
0 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
3.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 137 :
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 138 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 139 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte) |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
Rôzne úlohy súvisiace s/so: ·technickými opatreniami nadväzujúcimi na pokrok činností spoločného podniku, ·monitorovaním pokroku výskumného programu spoločného podniku, ·monitorovaním dodržiavania Strategického výskumného a inovačného programu, ·zastupovaním EK v správnej rade partnerstva, ·určovaním stanoviska Komisie v správnej rade (hlasovacie právo/právo veta), ·administratívnymi úlohami súvisiacimi s riadením partnerstva vrátane finančných, právnych, personálnych otázok alebo otázok súvisiacich s auditom, ·vzťahmi so skupinou zástupcov štátov a Výborom pre dopravný program, ·pripomienkami súvisiacimi s výzvami na predkladanie návrhov, výzvami na predkladanie ponúk a prijímaním nových členov, ·účasťou na zasadaniach podskupín a pracovných skupín. |
Externí zamestnanci |
3.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
–rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré pokrývajú členovia iní ako Únia |
1,168 |
2,357 |
2,404 |
2,465 |
2,537 |
2,624 |
2,676 |
7,769 |
24,000 |
Finančné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Vecné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov 140 |
6,000 |
43,000 |
80,000 |
88,000 |
88,000 |
88,000 |
88,000 |
145,000 |
626,000 |
Vecné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové činnosti |
|||||||||
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
7,168 |
45,357 |
82,404 |
90,465 |
90,537 |
90,624 |
90,676 |
152,769 |
650,000 |
3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
◻ vplyv na vlastné zdroje
◻ vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 141 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – EDCTP3
1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.Názov návrhu/iniciatívy
Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3
1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Klaster 1 programu Horizontu Európa
1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:
◻ novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 142
◻ predĺženia trvania existujúcej akcie
X zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Všeobecné ciele (dlhodobé ciele) iniciatívy:
• znížiť sociálno-ekonomické zaťaženie vyplývajúce z infekčných chorôb v subsaharskej Afrike prostredníctvom vývoja a využívania nových alebo vylepšených zdravotníckych technológií proti infekčným chorobám,
• zvýšiť zdravotnú bezpečnosť v subsaharskej Afrike a celosvetovo posilnením kapacít založených na výskume a inováciách v oblasti pripravenosti a reakcie na kontrolu infekčných chorôb.
Konkrétne ciele iniciatívy:
1. Posilniť vývoj a využívanie nových alebo vylepšených zdravotníckych technológií na boj proti infekčným chorobám podporovaním vykonávania klinického skúšania v subsaharskej Afrike.
• Cieľ: dosiahnuť do konca iniciatívy udelenie licencie aspoň dvom novým alebo vylepšeným zdravotníckym technológiám v oblasti infekčných chorôb, zabezpečiť podklady umožňujúce vydanie 30 usmernení k zlepšenému alebo rozšírenému používaniu existujúcich zdravotníckych technológií a dosiahnuť pokrok v klinickom vývoji približne 30 kandidátskych zdravotníckych technológií.
2. Umožniť lepšie zosúladenie subjektov financujúcich výskum a inovácie so spoločným strategickým výskumným a inovačným programom s cieľom zvýšiť nákladovú efektívnosť európskych verejných investícií.
• Cieľ: spustiť do konca iniciatívy spoločné akcie s inými verejnými a súkromnými financujúcimi subjektmi a zvýšiť rozpočet jednotných akcií najmenej na 400 mil. EUR v porovnaní s 300 mil. EUR v rámci EDCTP2.
3. Posilniť výskumnú a inovačnú kapacitu a vnútroštátne systémy zdravotníckeho výskumu v subsaharskej Afrike na boj proti infekčným chorobám.
• Cieľ: podporiť do konca iniciatívy aspoň 50 koordinačných a podporných akcií a aspoň 250 grantov s cieľom posilniť prostredie na vykonávanie klinického skúšania v subsaharských krajinách a v súlade so základnými etickými zásadami a s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, právnymi predpismi Únie a medzinárodnými právnymi predpismi.
4. Posilniť kapacitu subsaharskej Afriky v oblasti pripravenosti na epidémie prostredníctvom účinnej a rýchlej reakcie výskumu s cieľom vyvíjať základnú diagnostiku, vakcíny a liečebné postupy na včasné odhaľovanie a kontrolu (opakovane) sa objavujúcich chorôb s epidemiologickým potenciálom.
• Cieľ: posilniť do konca iniciatívy pripravenosť 100 výskumných inštitútov v najmenej 30 subsaharských krajinách na účinnú a rýchlu reakciu výskumu s cieľom vyvíjať základnú diagnostiku, vakcíny a liečebné postupy na včasné odhaľovanie a kontrolu opakovane sa objavujúcich epidémií v súlade s medzinárodnými zdravotníckymi predpismi.
Začiatok činnosti iniciatívy sa očakáva v druhom alebo treťom štvrťroku 2021 (v závislosti od dátumu prijatia jednotného základného aktu Radou). Spoločné podniky sú zriadené tak, aby fungovali do 31. decembra 2027, pričom ich posledné výzvy sa vyhlásia najneskôr do 31. decembra 2027. V súlade s kritériami pre európske partnerstvá v prílohe III k nariadeniu o programe Horizont Európa jednotný základný akt obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa ich hodnotenia, postupného ukončenia a obnovenia. Zahŕňa to povinnosť správnej rady predložiť plán postupného ukončenia financovania spoločného podniku z programu Horizont Európa a posúdenie najúčinnejšieho spôsobu politickej intervencie pre budúce akcie v rámci pravidelných preskúmaní a hodnotení.
1.4.2.Prínos zapojenia Únie
Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex ante):
Vzhľadom na charakter a závažnosť problémov, ktorými sa iniciatíva zaoberá, je vhodnejšie zosúladené úsilie na úrovni EÚ než vypracovanie vlastných iniciatív zo strany členských štátov. Umožní sa tak súdržnejšie a koordinovanejšie úsilie a zabráni sa duplicite.
Koordinovaný a súdržný postup EÚ by pomohol prekonať aktuálnu rozdrobenosť výskumu a pomohol by vytvoriť kritické množstvo organizácií a investícií potrebných na riešenie tejto významnej výzvy v oblasti globálneho zdravia. Koordinovaný postup zvýši vplyv a nákladovú účinnosť európskych činností a investícií.
Očakávaný prínos vytvorený Úniou (ex post):
Kandidátska iniciatíva by uľahčila aj spoluprácu a strategickú odozvu na súčasné a nové infekčné choroby tým, že bude pôsobiť ako prostredník a sprostredkovateľ poznatkov, čo by bolo problematické dosiahnuť pre vnútroštátny subjekt alebo iniciatívu. Nadviazaním na úspechy programu EDCTP by mala nová iniciatíva aj konkurenčnú výhodu, a to z dôvodu významného postavenia, ktoré v oblasti globálneho výskumu zastáva program EDCTP od svojho založenia v roku 2003.
Krajiny subsaharskej Afriky sú významnými zainteresovanými stranami programu EDCTP, a preto by nová iniciatíva ponúkala vytvorenie kvalitnej platformy na lepšie zdieľanie zdrojov a prehĺbenie interakcie medzi európskymi a africkými krajinami.
Týmito otázkami sa podrobnejšie zaoberá dokument o posúdení vplyvu pripojený k tomuto návrhu.
1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Predchádzajúci spoločný podnik EDCTP2 sa realizoval ako inštitucionalizované partnerstvo podľa článku 185 počas trvania programu Horizont 2020. V nezávislom priebežnom hodnotení programu EDCTP2 sa zhodnotilo, že program EDCTP „výrazne pomohol v posilnení spolupráce a partnerstva medzi európskymi a subsaharskými krajinami a v rozvoji kapacít na klinické skúšanie a rozvoji vedeckých kariér v Afrike“. Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 bude ďalej rozvíjať kapacity, ktoré sú k dispozícii. V rámci analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb predchádzajúceho programu EDCTP sa zdôraznila potreba rozšíriť skupinu partnerov spolupracujúcich so súkromnými investormi, ako napríklad filantropickými organizáciami a farmaceutickými spoločnosťami, v oblasti spoločných grantových iniciatív a systémov spolufinancovania. Založenie spoločného podniku zabezpečí, aby boli prístupy k financovaniu prostredníctvom súkromných investorov flexibilnejšie.
1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Podľa nariadenia o programe Horizont Európa musia všetky európske partnerstvá zabezpečiť koordináciu a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými iniciatívami v oblasti výskumu a inovácie, aby sa zaistila optimálna úroveň prepojení a zabezpečili sa účinné synergie. V súlade s tým sa jednotný základný akt odvíja od kľúčovej zásady, podľa ktorej bude úzka spolupráca a synergie medzi spoločnými podnikmi a príslušnými iniciatívami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä ostatnými európskymi partnerstvami, kľúčová pre dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Jednotný základný akt (prvá časť – Spoločné ustanovenia platné pre všetky spoločné podniky) v tejto súvislosti umožňuje synergie na základe množstva prevádzkových ustanovení.
V rámci programu Horizont 2020 sa to premietlo do spolupráce s:
iniciatívou spoločného programovania v oblasti antimikrobiálnej rezistencie (JPIAMR), iniciatívou za inovačnú medicínu a mechanizmom InnovFin Európskej investičnej banky.
V rámci programu Horizont Európa sa to premietne do spolupráce s:
iniciatívou pre inovatívne zdravotníctvo, partnerstvom „jedno zdravie“ (AMR) a pôžičkami, ktoré bude EIB v budúcnosti poskytovať v rámci programu EuropeInvest.
Monitorovanie synergií a spolupráce sa bude uskutočňovať prostredníctvom výročnej správy o činnosti.
1.5.Trvanie a finančný vplyv
X obmedzené trvanie
–v platnosti od 1. 6. 2021 do 31. 12. 2031
–Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do ukončenia činností (posledná platba).
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
1.6.Plánovaný spôsob riadenia 143
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
X Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–X subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
V súlade s nariadením o programe Horizont Európa partnerstvo prijme monitorovací systém, ktorý je v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa a v prílohách III a V k danému nariadeniu a ktorý sa využíva v rovnakej jednotnej databáze ako ostatné zložky programu Horizont Európa. Systém podávania správ a monitorovania poskytne kľúčové údaje o riadení a vykonávaní (vrátane mikroúdajov na úrovni jednotlivých subjektov) a umožní sledovanie pokroku na základe kľúčových spôsobov dosahovania vplyvu (vrátane pokroku v plnení priorít EÚ) a kritérií partnerstva. V rámci partnerstva sa okrem toho budú podávať správy o konkrétnych ukazovateľoch (ktoré nie sú zahrnuté v kľúčových spôsoboch dosahovania vplyvu), čo umožňuje sledovanie pokroku dosiahnutého v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, pokiaľ ide o plnenie vízie a špecifických a prevádzkových cieľov partnerstva, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa partnerstvo ustanovuje, vrátane cieľov stanovených do roku 2030. Ukazovatele, zdroje údajov a metodiky umožnia posudzovanie výsledkov a pokroku z hľadiska vplyvov vrátane plnenia politických cieľov EÚ, ako aj identifikáciu potenciálnej potreby nápravných opatrení v priebehu času. Zohľadniť by sa mali aj kvalitatívne a kvantitatívne údaje, mala by sa určiť zodpovednosť za zber údajov a mali by sa stanoviť konkrétne prístupy s cieľom vyvinúť v relevantných prípadoch realistický východiskový stav, ciele a/alebo referenčné hodnoty na určenie pokroku, a to v súlade s prístupom zameraným na vplyv programu Horizont Európa. Všetky zozbierané informácie sa v takmer reálnom čase poskytnú útvarom Komisie na základe spoločných dátových modelov a uložia sa do jednotnej databázy, ako sa uvádza v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa.
Na tento účel sa zavedú vhodné systémy podávania správ s cieľom podporovať priebežné a transparentné podávanie správ, a to aj o viazaných a skutočne poskytnutých finančných a vecných príspevkoch, viditeľnosti a pozícii v medzinárodnom kontexte, vplyve na riziká investícií zo súkromného sektora súvisiace s výskumom a inováciou. Podávanie správ by malo byť v súlade so štandardnými požiadavkami programu Horizont Európa na podávanie správ. Do vývoja systémov podávania správ v rámci procesu strategickej koordinácie sa zapoja aj členské štáty a zástupcovia partnerstiev, aby sa zabezpečila synchronizácia a koordinácia úsilia v oblasti podávania správ a monitorovania, a to aj pokiaľ ide o rozdelenie úloh súvisiacich so zberom údajov a podávaním správ. Systém podávania správ na úrovni projektu zahŕňa podrobné informácie o financovaných projektoch, ich výsledkoch, ich rozširovaní a využívaní kľúčovými cieľovými skupinami, ako aj o jeho celkovom prínose pre vedu, hospodárstvo, spoločnosť a/alebo životné prostredie v súlade s cieľmi projektu a cielenými vplyvmi. Malo by to byť doplnené relevantnými údajmi o pridanej hodnote a vplyve partnerstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Je potrebné zabezpečiť vhodné mechanizmy na spoločné využívanie údajov s využitím spoločných databáz programu Horizont Európa na monitorovanie a podávanie správ.
Európske partnerstvá sa hodnotia podľa hodnotiaceho rámca programu Horizont Európa, ako sa uvádza v jeho článku 47.
2.2.Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého finančné prostriedky čiastočne tvoria vecné príspevky členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom Globálne zdravie EDCTP3 sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom Globálne zdravie EDCTP3 a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 musí takisto dodržiavať ustanovenia vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli spĺňať požiadavky na zodpovednosť voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 sa zaviedli rôzne opatrenia, a to najmä:
·rovnaký počet hlasov v správnej rade pre Komisiu a členov iných ako Únia,
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovania výsledkov auditov ex post týkajúcich sa príjemcov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 ako súčasť auditov ex post zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor prijímateľov má podobný rizikový profil ako súbor príjemcov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú chybovosť čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.
Komisia zabezpečí, aby sa v rámci spoločného podniku Globálne zdravie EDCTP3 uplatňovali postupy na boj proti podvodom vo všetkých fázach procesu riadenia.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Združenie EDCTP už spolupracuje s útvarmi Komisie v záležitostiach súvisiacich s podvodmi a nezrovnalosťami. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/193923 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 144 |
krajín EZVO 145 |
kandidátskych krajín 146 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 |
01 02 02 12 – Spoločný podnik Globálne zdravie EDCTP3 |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
V rámci spoločného podniku EDCTP3 sa predpokladá v posledných dvoch rokoch programu Horizont Európa (roky 2026 a 2027) konzervatívny rozpočet viazaných rozpočtových prostriedkov, aby sa zabezpečilo, že projekty klinického skúšania, ktoré sú často veľmi dlhé a náročné, bude možné dokončiť v rámci trvania programu.
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Výdavky vzťahujúce sa na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 01 |
`– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
Externí zamestnanci vykonávajúci program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 02 |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
Ostatné výdavky na riadenie programu Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 03 |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
Klaster Zdravie – 01 02 02 10 |
33,336 |
68,135 |
133,830 |
168,339 |
168,406 |
149,474 |
78,480 |
– |
800,000 |
Výdavky spolu |
33,336 |
68,135 |
133,830 |
168,339 |
168,406 |
149,474 |
|
– |
800,000 |
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 149 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 |
Záväzky |
(1) |
0,221 |
1,405 |
1,862 |
2,197 |
2,241 |
2,286 |
9,446 |
19,658 |
|
Platby |
(2) |
0,221 |
1,405 |
1,862 |
2,197 |
2,241 |
2,286 |
2,331 |
7,115 |
19,658 |
|
Hlava 2 |
Záväzky |
(1a) |
0,115 |
0,730 |
0,968 |
1,142 |
1,165 |
1,188 |
4,912 |
10,220 |
|
Platby |
(2a) |
0,115 |
0,730 |
0,968 |
1,142 |
1,165 |
1,188 |
1,212 |
3,700 |
10,220 |
|
Hlava 3 |
Záväzky |
(3a) |
33,000 |
66,000 |
131,000 |
165,000 |
165,000 |
146,000 |
64,122 |
– |
770,122 |
Platby |
(3b) |
0 |
29,000 |
43,000 |
71,800 |
85,000 |
85,000 |
110,000 |
346,322 |
770,122 |
|
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
33,336 |
68,135 |
133,830 |
168,339 |
168,406 |
149,474 |
78,480 |
– |
800,000 |
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
0,336 |
31,135 |
45,830 |
75,139 |
88,406 |
88,474 |
113,543 |
357,137 |
800,000 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR RTD |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje 150 (3 úradníci + 2 zmluvní zamestnanci) |
0,491 |
0,503 |
0,513 |
0,523 |
0,533 |
0,544 |
0,555 |
3,662 |
||
Ostatné administratívne výdavky |
0,128 |
0,130 |
0,133 |
0,135 |
0,138 |
0,141 |
0,144 |
0,949 |
||
GR SPOLU |
Rozpočtové prostriedky |
0,619 |
0,633 |
0,646 |
0,658 |
0,671 |
0,685 |
0,699 |
– |
4,611 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU – Okruh 1 viacročného finančného rámca |
Záväzky |
33,955 |
68,768 |
134,476 |
168,997 |
169,077 |
150,159 |
79,179 |
– |
804,611 |
|
Platby |
0,955 |
31,768 |
46,476 |
75,797 |
89,077 |
89,159 |
114,242 |
357,137 |
804,611 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
||
Ľudské zdroje |
||||||||||
Ostatné administratívne výdavky |
||||||||||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
(Záväzky spolu = Platby spolu) |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
33,955 |
68,768 |
134,476 |
168,997 |
169,077 |
150,159 |
79,179 |
– |
804,611 |
|
Platby |
0,955 |
31,768 |
46,476 |
75,797 |
89,077 |
89,159 |
114,242 |
357,137 |
804,611 |
3.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
||||||||||||||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
SPOLU |
||||||||
Dočasní zamestnanci (platové triedy AD) |
2,7 |
15,0 |
19,0 |
23,0 |
23,0 |
23,0 |
23,0 |
22,0 |
20,0 |
16,0 |
14,0 |
200,7 |
||||||||
Dočasní zamestnanci (platové triedy AST) |
0,3 |
2,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
1,0 |
1,0 |
25,3 |
||||||||
Zmluvní zamestnanci |
0,3 |
6,0 |
8,0 |
8,0 |
8,0 |
8,0 |
8,0 |
6,0 |
4,0 |
3,0 |
1,0 |
60,3 |
||||||||
Vyslaní národní experti |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
||||||||
SPOLU 151 |
3,3 |
23,0 |
30,0 |
34,0 |
34,0 |
34,0 |
34,0 |
31,0 |
27,0 |
20,0 |
16,0 |
286,3 |
||||||||
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||||||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
SPOLU |
||||||||
Dočasní zamestnanci (platové triedy AD) |
0,340 |
1,951 |
2,520 |
3,112 |
3,174 |
3,238 |
3,302 |
3,222 |
2,988 |
2,438 |
2,176 |
28,461 |
||||||||
Dočasní zamestnanci (platové triedy AST) |
0,043 |
0,260 |
0,398 |
0,406 |
0,414 |
0,422 |
0,431 |
0,439 |
0,448 |
0,152 |
0155 |
3,569 |
||||||||
Zmluvní zamestnanci |
0,019 |
0,343 |
0,467 |
0,476 |
0,486 |
0,496 |
0,505 |
0,387 |
0,263 |
0,201 |
0,068 |
3,711 |
||||||||
Vyslaní národní experti |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
||||||||
SPOLU |
0,401 |
2,554 |
3,385 |
3,994 |
4,074 |
4,156 |
4,239 |
4,048 |
3,699 |
2,791 |
2,400 |
35,741 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
||||||||||||
AD15 |
||||||||||||
AD14 |
0,3 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
|
AD13 |
||||||||||||
AD12 |
0,0 |
2,0 |
2,0 |
2,0 |
2,0 |
2,0 |
2,0 |
2,0 |
2,0 |
2,0 |
2,0 |
|
AD11 |
0,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
|
AD10 |
||||||||||||
AD9 |
||||||||||||
AD8 |
0,3 |
3,0 |
5,0 |
7,0 |
7,0 |
7,0 |
7,0 |
6,0 |
5,0 |
3,0 |
1,0 |
|
AD7 |
1,3 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
|
AD6 |
0,3 |
3,0 |
5,0 |
7,0 |
7,0 |
7,0 |
7,0 |
7,0 |
7,0 |
5,0 |
5,0 |
|
AD5 |
0,3 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
|
AD spolu |
2,7 |
15,0 |
19,0 |
23,0 |
23,0 |
23,0 |
23,0 |
22,0 |
20,0 |
16,0 |
14,0 |
|
AST11 |
||||||||||||
AST10 |
||||||||||||
AST9 |
||||||||||||
AST8 |
||||||||||||
AST7 |
||||||||||||
AST6 |
||||||||||||
AST5 |
0,0 |
0,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
0,0 |
0,0 |
|
AST4 |
0,3 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
0,0 |
0,0 |
|
AST3 |
0,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
1,0 |
|
AST2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
AST1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
AST spolu |
0,3 |
2,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
1,0 |
1,0 |
|
AST/SC 6 |
||||||||||||
AST/SC 5 |
||||||||||||
AST/SC 4 |
||||||||||||
AST/SC 3 |
||||||||||||
AST/SC 2 |
||||||||||||
AST/SC 1 |
||||||||||||
AST/SC spolu |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
0,3 |
3,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
3,0 |
1,0 |
1,0 |
0,0 |
|
Funkčná skupina III |
0,0 |
3,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
3,0 |
3,0 |
2,0 |
1,0 |
|
Funkčná skupina II |
||||||||||||
Funkčná skupina I |
||||||||||||
Spolu |
0,3 |
6,0 |
8,0 |
8,0 |
8,0 |
8,0 |
8,0 |
6,0 |
4,0 |
3,0 |
1,0 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
3.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 152 :
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 153 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 154 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte) |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
Úlohou zamestnancov Komisie v súvislosti s vykonávaním spoločného podniku je zabezpečiť správne plnenie rozpočtu a vykonávať dohľad nad činnosťami. Manažéri na vyšších úrovniach riadenia z útvarov Komisie budú pôsobiť v správnej rade spoločného podniku. Zamestnanci Komisie budú prispievať k práci poradných skupín spoločného podniku, ktoré môžu byť zriadené správnou radou. |
Externí zamestnanci |
Externí zamestnanci budú úradníkom a dočasným zamestnancom pomáhať pri zabezpečovaní správneho plnenia rozpočtu, ako aj pri vykonávaní dohľadu nad činnosťami spoločného podniku. |
3.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
–rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré pokrývajú členovia iní ako Únia |
0,336 |
2,135 |
2,830 |
3,339 |
3,406 |
3,474 |
3,543 |
10,815 |
29,878 |
Finančné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Vecné príspevky pridružených členov (filantropické organizácie a priemysel) |
20,000 |
50,000
|
70,000
|
80,000
|
90,000
|
50,000
|
50,000
|
–
|
410,000 |
Vecné príspevky na prevádzkové činnosti 155 od súkromného člena – združenie EDCTP (ktorého účastnícke štáty sú konštituentmi) |
50,000 |
50,000
|
60,000
|
70,000 |
70,000
|
60,000
|
50,000
|
–
|
410,000 |
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
70,336 |
102,135 |
132,830 |
153,339 |
163,406 |
113,474 |
114,358 |
– |
849,878 |
3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
◻ vplyv na vlastné zdroje
◻ vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 156 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – INOVATÍVNE ZDRAVOTNÍCTVO
1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.Názov návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Rady o európskom partnerstve pre inovatívne zdravotníctvo (iniciatíva Inovatívne zdravotníctvo)
1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Oblasť politiky: Politické priority Komisie pod vedením predsedníčky von der Leyenovej na obdobie 2019 – 2024, konkrétne „hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí“ a „Európa pripravená na digitálny vek“ sú pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo vysoko relevantné („Európska zelená dohoda“ je takisto relevantná, nie však do takej miery).
Činnosť: Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu financovaný v rámci piliera II, klastra 1 Zdravie.
1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:
X novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 157
◻ predĺženia trvania existujúcej akcie
◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Všeobecné ciele iniciatívy Inovatívne zdravotníctvo (dlhodobé hľadisko) sú nasledovné:
1. Prispieť k vytvoreniu ekosystému výskumu a inovácií v oblasti zdravia na úrovni EÚ, ktorý uľahčuje prenos vedeckých poznatkov do inovácií. Tento cieľ sa zameriava hlavne na riešenie súčasných nedostatkov pri prenose vedeckých poznatkov získaných v Európe do inovácií v oblasti zdravotníctva a starostlivosti, akými sú nové stratégie prevencie, lieky, či nová diagnostika.
2. Podporovať vývoj bezpečných, účinných, na ľudí zameraných a nákladovo efektívnych inovácií, ktoré reagujú na strategické nenaplnené potreby v oblasti verejného zdravia, ktoré v súčasnosti odvetvie nedostatočne uspokojuje. Rieši nedostatočné inovačné produkty, ktoré sa dostávajú k službám zdravotnej starostlivosti, s cieľom napĺňať nenaplnené potreby v oblasti verejného zdravia. Podporou rozvoja inovácií, ktoré sú nielen bezpečné a účinné, ale aj zamerané na ľudí a nákladovo efektívne, sa zvýši pravdepodobnosť prijatia inovácií ľuďmi a systémami zdravotnej starostlivosti, čo prinesie výhody občanom EÚ a takisto posilní hospodárstvo, ak budú systémy zdravotnej starostlivosti efektívnejšie.
3. Podporovať medziodvetvové inovácie v oblasti zdravia s cieľom vytvoriť celosvetovo konkurencieschopný európsky zdravotnícky priemysel. Malo by sa tým riešiť hlavne ohrozenie globálnej konkurencieschopnosti zdravotníckeho priemyslu EÚ.
Všeobecné ciele sú v súlade s cieľmi programu Horizont Európa, najmä s jeho cieľom „posilniť vedecko-technickú základňu Únie“ a „posilniť konkurencieschopnosť“. Sú v súlade aj so strategickými prioritami EÚ na podporu zdravia a blahobytu pre všetkých vrátane prístupu k inovatívnej, udržateľnej a vysokokvalitnej zdravotnej starostlivosti a s cieľom udržateľného rozvoja č. 3, ktorým je „Zabezpečenie zdravého života a podpora blahobytu pre všetkých v každom veku“.
Začiatok činnosti iniciatívy sa očakáva v druhom alebo treťom štvrťroku 2021 (v závislosti od dátumu prijatia jednotného základného aktu Radou). Spoločné podniky sú zriadené tak, aby fungovali do 31. decembra 2027, pričom ich posledné výzvy sa vyhlásia najneskôr do 31. decembra 2027. V súlade s kritériami pre európske partnerstvá v prílohe III k nariadeniu o programe Horizont Európa jednotný základný akt obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa ich hodnotenia, postupného ukončenia a obnovenia. Zahŕňa to povinnosť správnej rady predložiť plán postupného ukončenia financovania spoločného podniku z programu Horizont Európa a posúdenie najúčinnejšieho spôsobu politickej intervencie pre budúce akcie v rámci pravidelných preskúmaní a hodnotení.
.
1.4.2.Prínos zapojenia Únie
Vzhľadom na charakter a závažnosť problémov, ktoré sú popísané v tomto dokumente, je vhodnejšie zosúladené úsilie na úrovni EÚ než vypracovanie vlastných iniciatív zo strany členských štátov. Umožní sa tak súdržnejšie a koordinovanejšie úsilie a zabráni sa duplicite.
Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex ante):
• Aktuálne problémy a hrozby v oblasti zdravia sú celosvetové a nepoznajú hranice. Vyžadujú si rýchlu a koordinovanú reakciu, ako aj šírenie údajov a možností výskumu v oblasti zdravia po celej Európe. Žiaden členský štát nedokáže samostatne mobilizovať a zapojiť široké spektrum zainteresovaných strán a spoločností a dosiahnuť potrebné kritické množstvo odbornosti a údajov, ktoré sú potrebné na riešenie týchto výziev.
• Činnosti na úrovni členského štátu by boli obmedzené priemyselnými a akademickými skúsenosťami danej krajiny. Činnosť na úrovni EÚ má podstatne lepšiu pozíciu na účinné koordinovanie viacerých zainteresovaných strán a splnenie plánovaných cieľov, a zároveň na predchádzanie duplicite v oblasti výskumu.
• Väčšina spoločností z oblasti zdravia pôsobiacich v členských štátoch je prítomná v celej EÚ. Ich činnosti a produkty podliehajú právnym rámcom platným v celej EÚ, ktoré sa týkajú napríklad liekov, zdravotníckych pomôcok a poskytovania cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Je preto logické mať iniciatívu, ktorá sa zameriava na inovácie v oblasti zdravotníctva na úrovni EÚ. Okrem toho má EÚ najvhodnejšiu pozíciu na vývoj a vykonávanie spoločných štandardov a rámcov týkajúcich sa inovácií v oblasti zdravotníctva, ktoré sú platné pre celý vnútorný trh EÚ.
• Jednotlivé členské štáty by nemali potrebný právny ani finančný rámec na uskutočnenie medziodvetvovej spolupráce v plánovanom rozsahu a/alebo meradle.
Očakávaný prínos vytvorený Úniou (ex post):
Iniciatíva EÚ môže pomôcť v spájaní širokého spektra zainteresovaných strán zo súkromného aj verejného sektora v oblasti zdravia. Účasť priemyslu by pomohla nasmerovať snahy akademického výskumu k praktickým inováciám v oblasti zdravotníctva, zatiaľ čo EÚ zastúpená Európskou komisiou by garantovala, že projekty by riešili dôležité nenaplnené potreby v oblasti zdravotníctva a prinášali inovácie použiteľné v systémoch zdravotnej starostlivosti. Iniciatíva na úrovni EÚ má potenciál poskytovať potrebné investície v škále a rozsahu, ktorý by prilákal ďalšie investície (alebo presunul tie existujúce) do výskumu a inovácií týkajúcich sa nenaplnených strategických potrieb v oblasti verejného zdravia, v ktorých priemysel dosiaľ sám nekonal. Okrem toho by iniciatíva pod záštitou EÚ vytvorila dôveryhodné a neutrálne prostredie na zdieľanie odbornosti, zdrojov a poznatkov. Týmito otázkami sa podrobnejšie zaoberá dokument o posúdení vplyvu pripojený k tomuto návrhu.
1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Na základe priebežného hodnotenia spoločného podniku IIL 2 (predchodca) bola „hlavným výsledkom spoločného podniku IIL 2, o ktorom panovala všeobecná zhoda, skutočnosť, že spustenie spoločného podniku umožnilo spoluprácu medzi rôznymi konkurenčnými globálnymi spoločnosťami, malými a strednými podnikmi a akademickou obcou“. Táto spolupráca bola spolu s dostupným rozpočtom a dlhodobou stratégiou považovaná za dôležitý prvok európskeho výskumu liečiv. Spolupráca vytvorila prostredie dôvery a spustila zmenu v myslení, pretože rôzni partneri mohli ľahšie porozumieť potrebám ostatných.
Poučením bola potreba „umožniť aktívne zapojenie iných priemyselných sektorov do farmaceutického priemyslu s cieľom využiť ich odborné znalosti pri vývoji nových zdravotníckych zásahov“. Priemyselné sektory preto musia pokrývať odvetvia biofarmaceutických, biologických a zdravotníckych technológií vrátane spoločností pôsobiacich v digitálnej oblasti. Uvedené subjekty (aj keď v rôznej miere) sú nevyhnutné na dosiahnutie každého osobitného cieľa. Lepšou včasnou spoluprácou s regulačnými orgánmi by sa pravdepodobne obmedzil zbytočný alebo neefektívny výskum a urýchlilo by sa zavádzanie. Zároveň by spolupráca pomohla pri riešení nedostatku, ktorý odhalilo priebežné hodnotenie spoločného podniku IIL 2 a odporúčania vedeckého výboru spoločného podniku IIL 2 158 .
1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Podľa nariadenia o programe Horizont Európa musia všetky európske partnerstvá zabezpečiť koordináciu a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými iniciatívami v oblasti výskumu a inovácie, aby sa zaistila optimálna úroveň prepojení a zabezpečili sa účinné synergie. V súlade s tým sa jednotný základný akt odvíja od kľúčovej zásady, podľa ktorej bude úzka spolupráca a synergie medzi spoločnými podnikmi a príslušnými iniciatívami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä ostatnými európskymi partnerstvami, kľúčová pre dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Jednotný základný akt (prvá časť – Spoločné ustanovenia platné pre všetky spoločné podniky) v tejto súvislosti umožňuje synergie na základe množstva prevádzkových ustanovení.
Klaster Zdravie obsahuje niekoľko kandidátskych partnerstiev úzko spojených s inovatívnym zdravotníctvom, ktoré však majú viac tematické alebo geografické zameranie: personalizovaná medicína, zriedkavé choroby, partnerstvo „jedno zdravie“ (AMR) a Globálne zdravie EDCTP3. Výsledky iniciatívy Inovatívne zdravotníctvo by sa mohli uplatňovať a rozvíjať v komplexnom prostredí európskeho zdravotníctva, v rámci ktorého by sa ostatné iniciatívy v oblasti zdravia (kandidátska iniciatíva Európske partnerstvo v oblasti transformácie systémov zdravotníctva a starostlivosti alebo EIT Health) mohli preukázať ako doplnkové. Napokon sa zdá, že prostredie môže pomôcť partnerstvu dosiahnuť jeho ciele s kandidátskymi partnerstvami v oblasti 1. kľúčových digitálnych technológií; 2. umelej inteligencie, údajov a robotiky; a 3. vysokovýkonnej výpočtovej techniky.
Monitorovanie synergií a spolupráce sa bude uskutočňovať prostredníctvom výročnej správy o činnosti.
1.5.Trvanie a finančný vplyv
X obmedzené trvanie
–X v platnosti od 1. 6. 2021 do 31. 12. 2031 (orientačné dátumy)
–X Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do uplynutia financovaných akcií.
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
1.6.Plánovaný spôsob riadenia 159
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
X Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–X subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Riadené programovou kanceláriou spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo.
2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
V súlade s nariadením o programe Horizont Európa partnerstvo prijme monitorovací systém, ktorý je v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa a v prílohách III a V k danému nariadeniu a ktorý sa využíva v rovnakej jednotnej databáze ako ostatné zložky programu Horizont Európa. Systém podávania správ a monitorovania poskytne kľúčové údaje o riadení a vykonávaní (vrátane mikroúdajov na úrovni jednotlivých subjektov) a umožní sledovanie pokroku na základe kľúčových spôsobov dosahovania vplyvu (vrátane pokroku v plnení priorít EÚ) a kritérií partnerstva. V rámci partnerstva sa okrem toho budú podávať správy o konkrétnych ukazovateľoch (ktoré nie sú zahrnuté v kľúčových spôsoboch dosahovania vplyvu), čo umožňuje sledovanie pokroku dosiahnutého v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, pokiaľ ide o plnenie vízie a špecifických a prevádzkových cieľov partnerstva, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa partnerstvo ustanovuje, vrátane cieľov stanovených do roku 2030. Ukazovatele, zdroje údajov a metodiky umožnia posudzovanie výsledkov a pokroku z hľadiska vplyvov vrátane plnenia politických cieľov EÚ, ako aj identifikáciu potenciálnej potreby nápravných opatrení v priebehu času. Zohľadniť by sa mali aj kvalitatívne a kvantitatívne údaje, mala by sa určiť zodpovednosť za zber údajov a mali by sa stanoviť konkrétne prístupy s cieľom vyvinúť v relevantných prípadoch realistický východiskový stav, ciele a/alebo referenčné hodnoty na určenie pokroku, a to v súlade s prístupom zameraným na vplyv programu Horizont Európa. Všetky zozbierané informácie sa v takmer reálnom čase poskytnú útvarom Komisie na základe spoločných dátových modelov a uložia sa do jednotnej databázy, ako sa uvádza v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa.
Na tento účel sa zavedú vhodné systémy podávania správ s cieľom podporovať priebežné a transparentné podávanie správ, a to aj o viazaných a skutočne poskytnutých finančných a vecných príspevkoch, viditeľnosti a pozícii v medzinárodnom kontexte, vplyve na riziká investícií zo súkromného sektora súvisiace s výskumom a inováciou. Podávanie správ by malo byť v súlade so štandardnými požiadavkami programu Horizont Európa na podávanie správ. Do vývoja systémov podávania správ v rámci procesu strategickej koordinácie sa zapoja aj členské štáty a zástupcovia partnerstiev, aby sa zabezpečila synchronizácia a koordinácia úsilia v oblasti podávania správ a monitorovania, a to aj pokiaľ ide o rozdelenie úloh súvisiacich so zberom údajov a podávaním správ. Systém podávania správ na úrovni projektu zahŕňa podrobné informácie o financovaných projektoch, ich výsledkoch, ich rozširovaní a využívaní kľúčovými cieľovými skupinami, ako aj o jeho celkovom prínose pre vedu, hospodárstvo, spoločnosť a/alebo životné prostredie v súlade s cieľmi projektu a cielenými vplyvmi. Malo by to byť doplnené relevantnými údajmi o pridanej hodnote a vplyve partnerstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Je potrebné zabezpečiť vhodné mechanizmy na spoločné využívanie údajov s využitím spoločných databáz programu Horizont Európa na monitorovanie a podávanie správ.
Európske partnerstvá sa hodnotia podľa hodnotiaceho rámca programu Horizont Európa, ako sa uvádza v jeho článku 47.
.
2.2.Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého finančné prostriedky čiastočne tvoria vecné príspevky členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo musí takisto dodržiavať ustanovenia vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli spĺňať požiadavky na zodpovednosť voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Zaviedli sa rôzne opatrenia na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo, a to najmä:
·rovnaký počet hlasov v správnej rade pre Komisiu a členov iných ako Únia,
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovania výsledkov auditov ex post týkajúcich sa príjemcov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo ako súčasť auditov ex post zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor prijímateľov má podobný rizikový profil ako súbor prijímateľov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú úroveň chybovosti čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.
Komisia zabezpečí, aby sa v rámci spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo uplatňovali postupy na boj proti podvodom vo všetkých fázach procesu riadenia.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Spoločný podnik IIL 2 (predchodca súčasnej iniciatívy) už spolupracuje s útvarmi Komisie v otázkach týkajúcich sa podvodov a nezrovnalostí. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/193923 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 160 |
krajín EZVO 161 |
kandidátskych krajín 162 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 |
01 02 02 11 – Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Výdavky vzťahujúce sa na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 01 |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
Externí zamestnanci vykonávajúci program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 02 |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
Ostatné výdavky na riadenie programu Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 03 |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
Klaster Zdravie – 01 02 02 10 |
100,455 |
150,928 |
201,425 |
201,694 |
201,976 |
202,295 |
141,227 |
– |
1 200,000 |
Výdavky spolu |
100,455 |
150,928 |
201,425 |
201,694 |
201,976 |
202,295 |
141,227 |
– |
1 200,000 |
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 165 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 (výdavky na zamestnancov) |
Záväzky |
(1) |
0,300 |
0,611 |
0,937 |
1,115 |
1,300 |
1,511 |
14,100 |
|
19,874 |
Platby |
(2) |
0,300 |
0,611 |
0,93 |
1,115 |
1,3300 |
1,511 |
2,397 |
11,703 |
19,874 |
|
Hlava 2 (ostatné administratívne náklady vrátane nákladov na infraštruktúru, odborné preskúmania atď.) |
Záväzky |
(1a) |
0,155 |
0,317 |
0,488 |
0,579 |
0,676 |
0,784 |
7,339 |
|
10,338 |
Platby |
(2a) |
0,155 |
0,317 |
0,488 |
0,579 |
0,676 |
0,784 |
1,250 |
6,089 |
10,338 |
|
Hlava 3 (prevádzkové náklady) |
Záväzky |
(3a) |
100,000 |
150,000 |
200,000 |
200,000 |
200,000 |
200,000 |
119,788 |
|
1 169,788 |
Platby |
(3b) |
– |
30,000 |
50,000 |
72,000 |
115,000 |
157,000 |
180,000 |
565,788 |
1 169,788 |
|
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
100,455 |
150,928 |
201,425 |
201,694 |
201,976 |
202,925 |
141,227 |
– |
1 200,000 |
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
0,455 |
30,928 |
51,425 |
73,694 |
116,976 |
159,295 |
183,647 |
583,580 |
1 200,000 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR RTD |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje 166 |
0,491 |
0,503 |
0,513 |
0,523 |
0,533 |
0,544 |
0,555 |
– |
3,662 |
|
Ostatné administratívne výdavky |
0,128 |
0,130 |
0,133 |
0,135 |
0,138 |
0,141 |
0,144 |
– |
0,949 |
|
GR SPOLU |
Rozpočtové prostriedky |
0,619 |
0,633 |
0,646 |
0,658 |
0,671 |
0,685 |
0,699 |
– |
4,611 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU – Okruh 1 viacročného finančného rámca |
Záväzky |
101,074 |
151,561 |
202,071 |
202,352 |
202,647 |
202,980 |
141,926 |
– |
1 204,611 |
|
Platby |
1,074 |
31,561 |
52,071 |
74,352 |
117,647 |
159,980 |
184,346 |
583,580 |
1 204,611 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
||
Ľudské zdroje |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
||
Ostatné administratívne výdavky |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
(Záväzky spolu = Platby spolu) |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
101,074 |
151,561 |
202,071 |
202,352 |
202,647 |
202,980 |
146,926 |
– |
1 204,611 |
|
Platby |
1,074 |
31,561 |
52,071 |
74,352 |
117,647 |
159,980 |
184,346 |
583,580 |
1 204,611 |
3.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
14 |
14 |
40 |
143 |
Dočasní zamestnanci (platové triedy AD) |
33 |
33 |
34 |
34 |
34 |
35 |
35 |
120 |
358 |
Dočasní zamestnanci (platové triedy AST) |
6 |
6 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
20 |
57 |
Vyslaní národní experti |
1 |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
2 |
SPOLU 167 |
55 |
55 |
54 |
54 |
54 |
54 |
54 |
180 |
560 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
0,841 |
0,858 |
0,875 |
0,893 |
0,911 |
0,867 |
0,884 |
2,656 |
8,787 |
Dočasní zamestnanci (platové triedy AD) |
4,207 |
4,292 |
4,510 |
4,600 |
4,692 |
4,927 |
5,025 |
18,109 |
50,364 |
Dočasní zamestnanci (platové triedy AST) |
0,337 |
0,343 |
0,292 |
0,298 |
0,303 |
0,310 |
0,316 |
1,328 |
3,527 |
Vyslaní národní experti |
0,061 |
0,062 |
0,124 |
||||||
SPOLU |
5,447 |
5,556 |
5,677 |
5,791 |
5,907 |
6,104 |
6,226 |
22,093 |
62,801 |
Po roku 2027
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
|||||||||
|
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
SPOLU |
||||
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
10 |
10 |
10 |
10 |
40 |
||||
Dočasní zamestnanci (platové triedy AD) |
30 |
30 |
30 |
30 |
120 |
||||
Dočasní zamestnanci (platové triedy AST) |
5 |
5 |
5 |
5 |
20 |
||||
Vyslaní národní experti |
0 |
||||||||
SPOLU |
45 |
45 |
45 |
45 |
180 |
||||
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
SPOLU |
||||
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
0,645 |
0,657 |
0,670 |
0,684 |
2,656 |
||||
Dočasní zamestnanci (platové triedy AD) |
4,394 |
4,481 |
4,571 |
4,663 |
18,109 |
||||
Dočasní zamestnanci (platové triedy AST) |
0,322 |
0,329 |
0,335 |
0,342 |
1,328 |
||||
Vyslaní národní experti |
|||||||||
Spolu |
5,361 |
5,467 |
5,576 |
5,689 |
22,093 |
Rozdelenie počtu zamestnancov spoločného podniku IIL 2/Iniciatíva pre inovatívne zdravotníctvo
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Počet zamestnancov spoločného podniku IIL 2 |
50 |
44 |
38 |
35 |
32 |
30 |
16 |
7 |
0 |
0 |
0 |
Počet zamestnancov spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo |
5 |
11 |
16 |
19 |
22 |
24 |
38 |
38 |
45 |
45 |
45 |
Spolu |
55 |
55 |
54 |
54 |
54 |
54 |
54 |
45 |
45 |
45 |
45 |
Rozčlenenie nákladov hlavy 1 a 2 spoločného podniku IIL 2/Iniciatíva pre inovatívne zdravotníctvo
Rozčlenenie hlavy 1
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Náklady hlavy 1 spoločného podniku IIL 2 |
2,694 |
2,422 |
2,188 |
2,070 |
1,950 |
1,845 |
1,028 |
0,448 |
0 |
0 |
0 |
Náklady hlavy 1 spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo |
0,300 |
0,611 |
0,937 |
1,115 |
1,300 |
1,511 |
2,397 |
2,500 |
3,007 |
3,067 |
3,129 |
Hlava 1 spolu |
2,994 |
3,053 |
3,124 |
3,185 |
3,250 |
3,356 |
3,425 |
2,948 |
3,007 |
3,067 |
3,129 |
Rozčlenenie hlavy 2
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Náklady hlavy 2 spoločného podniku IIL 2 |
1,401 |
1,270 |
1,138 |
1,076 |
1,014 |
0,960 |
0,535 |
0,233 |
0 |
0 |
0 |
Náklady hlavy 2 spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo |
0,155 |
0,317 |
0,488 |
0,579 |
0,676 |
0,784 |
1,250 |
1,301 |
1,563 |
1,595 |
1,630 |
Hlava 2 spolu |
1,556 |
1,587 |
1,626 |
1,655 |
1,690 |
1,744 |
1,785 |
1,534 |
1,563 |
1,595 |
1,630 |
Hlava 1 a 2 spolu
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Náklady hlavy 1 a 2 spoločného podniku IIL 2 |
4,095 |
3,712 |
3,325 |
3,146 |
2,694 |
2,805 |
1,563 |
0,681 |
0 |
0 |
0 |
Náklady hlavy 1 a 2 spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo |
0,455 |
0,928 |
1,425 |
1,694 |
1,976 |
2,295 |
3,647 |
3,801 |
4,570 |
4,662 |
4,759 |
Spolu |
4,550 |
4,640 |
4,750 |
4,840 |
4,940 |
5,100 |
5,210 |
4,482 |
4,570 |
4,662 |
4,759 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
||||||||||||
AD15 |
||||||||||||
AD14 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AD13 |
||||||||||||
AD12 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
AD11 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
AD10 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AD9 |
7 |
7 |
7 |
7 |
7 |
7 |
7 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
AD8 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
AD7 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
AD6 |
11 |
11 |
11 |
11 |
11 |
12 |
12 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
AD5 |
1 |
1 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AD spolu |
33 |
33 |
34 |
34 |
34 |
35 |
35 |
30 |
30 |
30 |
30 |
30 |
AST11 |
||||||||||||
AST10 |
||||||||||||
AST9 |
||||||||||||
AST8 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AST7 |
||||||||||||
AST6 |
||||||||||||
AST5 |
||||||||||||
AST4 |
4 |
4 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
AST3 |
||||||||||||
AST2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AST1 |
||||||||||||
AST spolu |
6 |
6 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
AST/SC 6 |
||||||||||||
AST/SC 5 |
||||||||||||
AST/SC 4 |
||||||||||||
AST/SC 3 |
||||||||||||
AST/SC 2 |
||||||||||||
AST/SC 1 |
||||||||||||
AST/SC spolu |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
3 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
Funkčná skupina III |
11 |
11 |
11 |
11 |
11 |
11 |
11 |
8 |
8 |
8 |
8 |
8 |
Funkčná skupina II |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|||||||
Funkčná skupina I |
||||||||||||
Spolu |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
14 |
14 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
1 |
1 |
0 |
3.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 168 :
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 169 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 170 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte) |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
Úlohou zamestnancov Komisie v súvislosti s vykonávaním spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo je zabezpečiť správne plnenie rozpočtu a vykonávať dohľad nad činnosťami spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo. Manažéri na stredných alebo vyšších úrovniach riadenia z útvarov Komisie budú členmi správnej rady spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo a každodenné sledovanie fungovania iniciatívy zo strany Európskej komisie zabezpečia úradníci alebo dočasní zamestnanci. Zamestnanci Komisie budú takisto prispievať k práci poradných skupín spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo, ktoré môžu byť zriadené správnou radou. |
Externí zamestnanci |
Externí zamestnanci budú úradníkom a dočasným zamestnancom pomáhať pri zabezpečovaní správneho plnenia rozpočtu, ako aj pri vykonávaní dohľadu nad činnosťami spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo. |
3.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
–rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré pokrývajú členovia iní ako Únia |
0,455 |
0,928 |
1,425 |
1,694 |
1,976 |
2,295 |
3,647 |
17,792 |
30,212 |
Finančné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov na prevádzkové náklady – sumy v súčasnosti nie sú uvedené/k dispozícii, ich doplnenie sa očakáva počas vykonávania spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo |
|||||||||
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
– |
– |
|||||||
Vecné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov 171 |
100,000 |
150,000 |
200,000 |
200,000 |
200,000 |
200,000 |
119,788 |
– |
1 169,788 |
Vecné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové činnosti |
|||||||||
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
100,455 |
150,928 |
201,425 |
201,694 |
201,976 |
202,295 |
123,435 |
17,792 |
1 200,000 |
3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
◻ vplyv na vlastné zdroje
◻ vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 172 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – KĽÚČOVÉ DIGITÁLNE TECHNOLÓGIE
1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.Názov návrhu/iniciatívy
Nariadenie Rady o spoločnom podniku pre kľúčové digitálne technológie
1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Oblasť politiky: Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027)
Činnosť: Horizont Európa: výskum a inovácie súvisiace s komunikačnými sieťami, obsahom a technológiou
1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:
◻ novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 173
☑ predĺženia trvania existujúcej akcie
◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Európa čelí niekoľkým výzvam v oblasti elektronických komponentov a systémov:
–Vývoj a výroba, testovanie a balenie čipov, ako aj montovanie do systémov.
–Zvýšené globálne konkurenčné prostredie sa zintenzívnilo. Čiastočným dôkazom toho je zvýšený počet akvizícií zo strany spoločností, ktorými si spoločnosti vytvoria potrebné kapacity na získanie postavenia na nových trhoch.
–Globálny obchod je v čoraz väčšej miere ovplyvňovaný opatreniami, ktoré slúžia národným alebo regionálnym programom politík. Pandémia ochorenia COVID-19 ďalej zvýšila napätie na geopolitickej úrovni, zvýšila konkurenciu medzi regiónmi a podnietila opatrenia na podporu miestneho priemyselného ekosystému, pričom sa obmedzila závislosť od dovozu.
–Globálny dopyt po elektronických komponentoch a systémoch je čoraz viac ovplyvňovaný digitálnou transformáciou, keďže tieto technológie prenikajú hlbšie do rôznych sektorov hospodárstva. Aj keď použitie v automobilovom priemysle, výrobe, zdravotníctve, spotrebiteľskom sektore, letectve a obrane tvoria v súčasnosti zhruba 40 % trhu s polovodičmi, predpokladá sa, že rýchlosť rastu bude vyššia ako v segmentoch výpočtovej techniky a komunikácií.
–Objem údajov a spotreba energie. Elektronické komponenty a systémy podporujúce energetickú účinnosť pomôžu digitálnemu sektoru znížiť emisie oxidu uhličitého a prispieť k zelenej transformácii sektorov, v ktorých sa elektronické komponenty používajú.
–Bezpečnosť, ochrana a rešpektovanie súkromia sú základnými cieľmi pri vývoji technológií prenikajúcich do sektorov, ako napríklad zdravotníctvo. Bude potrebné pokračovať vo vývoji bezpečných hardvérových a softvérových komponentov s cieľom umožniť používanie digitálnej identity online, zabrániť neoprávnenému prístupu a manipulácii s údajmi, ako aj zabezpečiť súlad so všeobecným nariadením o ochrane údajov v budúcich sieťových systémoch.
Tieto výzvy možno riešiť prostredníctvom dvoch hlavných technologických trendov:
–miniaturizácie,
–nových paradigiem výpočtovej techniky vrátane edge computingu.
1.4.2.Prínos zapojenia Únie
Vývoj v oblasti technológií a inovácie ovplyvňujú spôsoby interakcie zainteresovaných strán v hodnotových reťazcoch. Rýchlo sa meniace prostredie si vyžaduje koordináciu iniciatív, ktoré spájajú dodávateľov a používateľov so zameraním na hardvérové a softvérové technológie a zosúlaďujú úsilie na európskej, vnútroštátnej a odvetvovej úrovni. Spoločnosti alebo krajiny nedokážu samostatne zabezpečiť rozsah a intenzitu investícií hlavných konkurenčných regiónov (Spojené štáty, Čína, Južná Kórea, Taiwan a Japonsko). Potrebné kritické množstvo je možné dosiahnuť iba koordináciou investícií a mobilizáciou na európskej úrovni.
Európa má mnoho silných stránok v rôznych častiach hodnotového reťazca elektroniky, ktoré sú roztrúsené v rôznych členských štátoch. Konsolidácia by posilnila tieto stránky a tým aj pozíciu Európy v globálnom meradle. Koordinované postupy na úrovni EÚ by podporili tvorbu ekosystémov, v ktorých malé a stredné podniky a startupy môžu rýchlejšie napredovať a rásť.
Tripartitný model tejto možnosti so zapojením účastníckych štátov použitý v spoločnom podniku KDT umožňuje prilákať národné výskumné organizácie a zabezpečiť vysokú úroveň koordinácie s národnými výskumnými programami. Za predpokladu, že finančný príspevok Komisie bude podobný ako iné možnosti, by tripartitný model v rámci tejto možnosti dokázal mobilizovať významne vyšší objem zdrojov kombináciou vnútroštátnych a súkromných príspevkov, ako aj príspevkov Komisie, čo dokazuje aj súčasný spoločný podnik ECSEL. Umožňuje vytvoriť a vykonávať spoločný program v rámci celej EÚ so zdrojmi potrebnými na vytvorenie dynamického európskeho ekosystému pre elektronické komponenty a systémy.
Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex ante) […]
Očakávaný prínos vytvorený Úniou (ex post) […]
1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
V priebežnom hodnotení ECSEL 174 sa identifikujú oblasti, v ktorých je potrebné zlepšenie a predložia sa osobitné odporúčania:
– klásť väčší dôraz na strategický prístup so zameraním na intenzívnejšie zosúladenie priorít EÚ. Súčasnému partnerstvu sa vyčítalo, že kládlo prílišný dôraz na prístup zdola nahor, a preto by Komisia a účastnícke štáty mali zohrávať významnejšiu úlohu pri stanovovaní priorít.
– širšie pokrytie hodnotových reťazcov elektroniky vrátane účasti spoločností kompletizujúcich systémy 175 . Cieľom bolo podporiť zlepšenie spolupráce komunít zaoberajúcich sa komponentmi a systémami, ale aj hneď od začiatku lepšie zosúladiť výskum a vývoj s potrebami (krátkodobými alebo dlhodobými) priemyslu. Uľahčilo by sa to aj miernym rozšírením rozsahu na vyššie vrstvy softvéru.
– lepšia harmonizácia vnútroštátnych administratívnych postupov a procesov s cieľom ich zjednodušenia. Týka sa to postupov súvisiacich s pravidlami a podmienkami pre účastníkov z účastníckych štátov, ktoré možno zjednodušiť. Procesy týkajúce sa najmä podávania žiadostí a správ by nemali byť zložitejšie ako tie, ktoré sa používajú pri bežných výzvach v rámci programu Horizont 2020/výzvach v rámci Európy.
a
– snaha o väčšiu integráciu malých a stredných podnikov a startupov do ekosystému zameraného na inovácie v elektronike. Aj keď účasť malých a stredných podnikov bola z hľadiska počtu až 30 % a z hľadiska podielu na financovaní v súčasnosti 17 %, stále existuje priestor na to, aby v rámci partnerstva zohrávali aktívnejšiu úlohu a plne využívali svoj potenciál.
Navrhovaná iniciatíva v rámci spoločného podniku KDT zohľadňuje tieto poznatky týkajúce sa rozsahu, cieľov a vykonávania. Potreba užšieho zosúladenia s prioritami EÚ, široké pokrytie hodnotových reťazcov a lepšia integrácia malých a stredných podnikov sú súčasťou intervenčnej logiky (príčinné faktory) tejto iniciatívy a riešia sa v rámci jej osobitných cieľov. Harmonizáciu a zjednodušenie vnútroštátnych postupov a procesov je potrebné riešiť z hľadiska vytvárania a vykonávania potenciálnych partnerstiev 176 (v súčasnosti sa rokuje s vnútroštátnymi orgánmi).
1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Úlohou iniciatívy je vytváranie synergií s doplnkovými mechanizmami financovania, a zároveň poskytuje potrebné podmienky na koordináciu a vytváranie synergií s inými internými alebo externými iniciatívami, ako aj na vývoj ekosystému týkajúceho sa elektroniky. Konkrétne môže byť navrhovaná iniciatíva vytvorená v kontexte niekoľkých nedávno oznámených európskych politík a priorít:
–umelá inteligencia,
–stratégia v oblasti údajov,
–priemyselná stratégia,
–Plán obnovy pre Európu,
–zelená dohoda,
–výskum a inovácie v rámci navrhovaného programu Horizont Európa (pilier II, klaster Digitálna ekonomika, priemysel a vesmír) majú za cieľ konkrétne prispievať k trom zastrešujúcim politikám EÚ: „Európa pripravená na digitálny vek“, „hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí“ a „Európska zelená dohoda“.
Okrem toho sa navrhovaná iniciatíva KDT zaoberá pokrokmi (návrh, výroba, zabudované systémy) v rámci podkladových elektronických komponentov a systémových technológií, ktoré dokážu poskytovať zvýšený výkon alebo ďalšie funkcie na úrovni aplikácií. Funkcie sietí (inteligentné siete a služby), výpočtovej techniky (spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku) a integrovaného spravodajského systému (umelá inteligencia, dátové technológie a robotika) stavajú na týchto pokrokoch, čím budujú a udržiavajú strategické prepojenie s týmito partnerstvami a príslušnými komunitami zainteresovaných strán.
1.5.Trvanie a finančný vplyv
☑ obmedzené trvanie
–☑ v platnosti od [1. 1.] 2021 do [31. 12.] 2031
–☑ Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2031.
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
1.6.Plánovaný spôsob riadenia 177
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
☑ Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–☑ subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Členské štáty spolufinancujú nepriame akcie.
2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie (ďalej len „KDT“) je orgánom Únie, a preto podlieha prísnym pravidlám monitorovania. Monitorovanie sa vykonáva prostredníctvom:
·vlastného útvaru pre vnútorný audit a útvaru Komisie pre audit,
·dohľadu správnej rady. Výkonný riaditeľ bude vykonávať vnútorný dohľad na činnosťami spoločného podniku,
·súboru kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov výkonnosti, ktoré sa zavedú na kontrolu vykonávania programu a merania jeho vplyvu,
·strednodobých a záverečných hodnotení programu externými odborníkmi pod dohľadom Komisie,
·pracovného programu spoločného podniku a jeho výročnej správy o činnosti.
2.2.Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik KDT je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého finančné prostriedky čiastočne tvoria vecné príspevky členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku KDT.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom KDT sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom KDT a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik KDT v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik KDT musí takisto dodržiavať ustanovenia vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku KDT, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli spĺňať požiadavky na zodpovednosť voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku KDT sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Zaviedli sa rôzne opatrenia na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku KDT, a to najmä:
·rovnaký počet hlasov v správnej rade pre Komisiu (tretina), účastnícke štáty (spoločne) a súkromných členov (spoločne),
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku KDT ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovania výsledkov auditov ex post týkajúcich sa príjemcov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku KDT ako súčasť auditov ex post zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik KDT sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor prijímateľov má podobný rizikový profil ako súbor príjemcov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú úroveň chybovosti čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.
Komisia zabezpečí, aby sa v rámci spoločného podniku KDT uplatňovali postupy na boj proti podvodom vo všetkých fázach procesu riadenia.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Združenie EDCTP už spolupracuje s útvarmi Komisie v záležitostiach súvisiacich s podvodmi a nezrovnalosťami. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/193923 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 178 |
krajín EZVO 179 |
kandidátskych krajín 180 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 |
01 02 02 41 – Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Klaster Digitalizácia, priemysel a vesmír – 01 02 02 40 |
210,000 |
250,000 |
290,000 |
300,000 |
260,000 |
245,000 |
245,000 |
– |
1 800,000 |
Výdavky spolu |
210,623 |
250,635 |
290,648 |
300,661 |
260,674 |
245,687 |
245,701 |
– |
1 804,628 |
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 183 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 |
Záväzky |
(1) |
1,425 |
1,474 |
1,534 |
1,567 |
1,596 |
1,626 |
6,292 |
|
15,514 |
Platby |
(2) |
1,425 |
1,474 |
1,534 |
1,567 |
1,596 |
1,626 |
1,656 |
4,636 |
15,514 |
|
Hlava 2 184 |
Záväzky |
(1a) |
0,559 |
0,649 |
0,662 |
0,691 |
0,691 |
0,701 |
2,623 |
|
6,576 |
Platby |
(2a) |
0,559 |
0,649 |
0,662 |
0,691 |
0,691 |
0,701 |
0,701 |
1,922 |
6,576 |
|
Hlava 3 |
Záväzky |
(3a) |
208,016 |
247,877 |
287,804 |
297,742 |
257,713 |
242,673 |
236,085 |
|
1 777,910 |
Platby |
(3b) |
52,004 |
113,973 |
196,325 |
241,551 |
270,794 |
267,987 |
255,558 |
379,718 |
1 777,910 |
|
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
210,000 |
250,000 |
290,000 |
300,000 |
260,000 |
245,000 |
245,000 |
– |
1 800,000 |
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
53,988 |
116,096 |
198,521 |
243,809 |
273,081 |
270,314 |
257,915 |
386,276 |
1 800,000 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR CNECT |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje (3 EPPČ ÚRADN., 2 EPPČ ZMLUV. ZAM.) 185 |
0,505 |
0,515 |
0,525 |
0,536 |
0,547 |
0,557 |
0,569 |
3,754 |
||
Ostatné administratívne výdavky |
0,128 |
0,130 |
0,133 |
0,135 |
0,138 |
0,141 |
0,144 |
0,949 |
||
GR SPOLU |
Rozpočtové prostriedky |
0,633 |
0,645 |
0,658 |
0,671 |
0,685 |
0,698 |
0,713 |
– |
4,703 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU – Okruh 1 viacročného finančného rámca |
Záväzky |
210,633 |
250,645 |
290,658 |
300,671 |
260,685 |
245,698 |
245,713 |
– |
1 804,703 |
|
Platby |
54,621 |
116,741 |
199,179 |
244,480 |
273,766 |
271,012 |
258,628 |
386,276 |
1 804,703 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
||
Ľudské zdroje |
||||||||||
Ostatné administratívne výdavky |
||||||||||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
(Záväzky spolu = Platby spolu) |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
210,633 |
250,645 |
290,658 |
300,671 |
260,685 |
245,698 |
245,713 |
– |
1 804,703 |
|
Platby |
54,621 |
116,741 |
199,179 |
244,480 |
273,766 |
271,012 |
258,628 |
386,276 |
1 804,703 |
3.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku 186
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Úradníci (platové triedy AST) |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Zmluvní zamestnanci |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
58 |
170 |
Dočasní zamestnanci |
14 |
14 |
14 |
14 |
14 |
14 |
14 |
32 |
130 |
Vyslaní národní experti |
0 |
0 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
6 |
SPOLU |
30 |
30 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
91 |
306 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
0,897 |
0,915 |
0,933 |
0,952 |
0,971 |
0,991 |
1,011 |
3,829 |
10,499 |
Dočasní zamestnanci |
1,785 |
1,821 |
1,857 |
1,894 |
1,932 |
1,971 |
2,010 |
4,781 |
18,051 |
Vyslaní národní experti |
0,065 |
0,066 |
0,068 |
0,069 |
0,070 |
0,072 |
0,410 |
||
SPOLU |
2,683 |
2,736 |
2,855 |
2,913 |
2,971 |
3,031 |
3,091 |
8,682 |
28,960 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
||||||||||||
AD15 |
||||||||||||
AD14 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AD13 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
AD12 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
1 |
1 |
0 |
0 |
AD11 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
1 |
1 |
AD10 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
0 |
0 |
AD9 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
3 |
2 |
1 |
1 |
AD8 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AD7 |
||||||||||||
AD6 |
||||||||||||
AD5 |
||||||||||||
AD spolu |
14 |
14 |
14 |
14 |
14 |
14 |
14 |
14 |
8 |
6 |
4 |
4 |
AST11 |
||||||||||||
AST10 |
||||||||||||
AST9 |
||||||||||||
AST8 |
||||||||||||
AST7 |
||||||||||||
AST6 |
||||||||||||
AST5 |
||||||||||||
AST4 |
||||||||||||
AST3 |
||||||||||||
AST2 |
||||||||||||
AST1 |
||||||||||||
AST spolu |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
AST/SC 6 |
||||||||||||
AST/SC 5 |
||||||||||||
AST/SC 4 |
||||||||||||
AST/SC 3 |
||||||||||||
AST/SC 2 |
||||||||||||
AST/SC 1 |
||||||||||||
AST/SC spolu |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
5 |
5 |
5 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
7 |
5 |
2 |
2 |
Funkčná skupina III |
10 |
10 |
10 |
9 |
9 |
9 |
9 |
9 |
12 |
10 |
3 |
3 |
Funkčná skupina II |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
Funkčná skupina I |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Spolu |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
16 |
20 |
16 |
6 |
6 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
0 |
0 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
3.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 187 :
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 188 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 189 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte) |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
– zástupcovia Únie v správnej rade spoločného podniku a rade verejných orgánov, – spolupráca s priemyselnými združeniami (súkromní členovia) v kľúčových činnostiach na úrovni výskumu a inovácií, – sledovanie a spravovanie kľúčových výsledkov spoločného podniku, napríklad pracovného plánu, strategického plánu pre výskum a inovácie atď., – spolupráca s účastníckymi štátmi vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa spoločného podniku KDT vrátane synergií s vnútroštátnymi programami, – právna podpora týkajúca sa všetkých záležitostí týkajúcich sa spoločného podniku KDT, – administratívne úlohy týkajúce sa napríklad prípravy výziev a vykonávania výsledkov, – úlohy týkajúce sa interného a externého podávania správ vrátane udeľovania absolutória (Európsky parlament a Európsky dvor audítorov), – podpora organizovania kľúčových podujatí (konferencií na vysokej úrovni, medzinárodnej spolupráce atď.) a – komunikácia týkajúca sa činností spoločného podniku KDT. |
Externí zamestnanci |
– |
3.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
1.rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) [Usmernenie:] – je potrebné zahrnúť aj informáciu o prednostnom odoslaní príspevku zo strany EÚ (v roku 2020) na prevádzkové náklady od roku 2021 a uviesť aj príspevky, ktoré budú partneri dorovnávať. |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré pokrývajú členovia iní ako Únia 190 |
1,984 |
2,123 |
2,196 |
2,258 |
2,287 |
2,327 |
8,915 |
– |
22,090 |
Finančné príspevky súkromných členov/
|
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
208,016 |
247,877 |
287,804 |
297,742 |
257,713 |
242,673 |
236,085 |
– |
1 777,910 |
Vecné príspevky súkromných členov/
|
291,222 |
347,027 |
402,926 |
416,839 |
360,798 |
339,743 |
330,519 |
2 489,074 |
|
Vecné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové činnosti |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
– |
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
501,222 |
597,027 |
692,926 |
716,839 |
620,798 |
584,743 |
575,519 |
– |
4 289,074 |
3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–☑ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
vplyv na vlastné zdroje
vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 191 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – VÝSKUM MANAŽMENTU LETOVEJ PREVÁDZKY JEDNOTNÉHO EURÓPSKEHO NEBA
1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.Názov návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Rady o Európskom partnerstve pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 (SESAR).
1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Činnosť: Horizont Európa, Klaster 5 (Klíma, energetika a mobilita)
1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:
◻ novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 192
X predĺženia trvania existujúcej akcie
◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Hlavné ciele spoločného projektu SESAR 3 sú nasledovné:
a) posilnenie a integrácia výskumnej a inovačnej kapacity EÚ v oblasti ATM a podpora pri prechode európskeho ATM do digitálneho veku s cieľom zvýšiť jeho odolnosť, podporiť jeho rozšíriteľnosť v prípade výkyvov v doprave a umožniť bezproblémovú prevádzku všetkých lietadiel;
b) posilnenie konkurencieschopnosti pilotnej a bezpilotnej leteckej dopravy v EÚ a trhov so službami ATM prostredníctvom inovácií s cieľom podporiť hospodársky rast v EÚ;
c) rozvoj a urýchlenie prieniku inovatívnych riešení na trh s cieľom vytvoriť zo vzdušného priestoru jednotného európskeho neba najefektívnejší a k životnému prostrediu najšetrnejší vzdušný priestor na svete.
Začiatok činnosti iniciatívy sa očakáva v druhom alebo treťom štvrťroku 2021 (v závislosti od dátumu prijatia jednotného základného aktu Radou). Spoločné podniky sú zriadené tak, aby fungovali do 31. decembra 2027, pričom ich posledné výzvy sa vyhlásia najneskôr do 31. decembra 2027. V súlade s kritériami pre európske partnerstvá v prílohe III k nariadeniu o programe Horizont Európa jednotný základný akt obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa ich hodnotenia, postupného ukončenia a obnovenia. Zahŕňa to povinnosť správnej rady predložiť plán postupného ukončenia financovania spoločného podniku z programu Horizont Európa a posúdenie najúčinnejšieho spôsobu politickej intervencie pre budúce akcie v rámci pravidelných preskúmaní a hodnotení.
1.4.2.Prínos zapojenia Únie
Vzhľadom na charakter a závažnosť problémov, ktorými sa iniciatíva zaoberá, je vhodnejšie zosúladené úsilie na úrovni EÚ než vypracovanie vlastných iniciatív zo strany členských štátov. Umožní sa tak súdržnejšie a koordinovanejšie úsilie a zabráni sa duplicite.
Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex ante)
Zložitosť a výzvy, ktorým čelí systém ATM v Európe, podnietil v posledných dvoch desaťročiach zásah zo strany Únie:
– iniciatívou jednotné európske nebo založenou v roku 2004 sa vymedzuje politický kontext,
– výskum a inovácie sú koordinované spoločným podnikom SESAR a
– spoločné projekty zabezpečujú synchronizované zavedenie.
V nedávno zverejnených správach Európskeho dvora audítorov 193 194 sa zistilo, že výskum a inovácie a iniciatívy na zavedenie spustili v rámci súčasnej politiky proces zmeny, zároveň je však potrebné vyvinúť viac úsilia na dosiahnutie všetkých výhod, ktoré prináša modernizácia ATM: „Je preto potrebné prostredníctvom koordinovaného prístupu na úrovni EÚ urýchliť a lepšie zamerať úsilie o transformáciu európskeho systému ATM na digitálnu, rozšíriteľnú a odolnú sieť“.
To možno dosiahnuť iba defragmentáciou európskeho vzdušného priestoru, čím sa umožní efektívnejšie riadenie vzdušného priestoru, riešenie nedostatku kapacít, zníženie počtu oneskorení a škodlivých vplyvov na životné prostredie, ako sú napríklad emisie a hluk 195 , prechod od na mieru vyvinutých systémov založených na výrobkoch k prístupu založenému na službách, spolupráci a prispôsobeniu sieti. Predpokladom oddelenia fyzickej infraštruktúry od poskytovania služieb a zaistenia plynulého a bezpečného prístupu k údajom ATM je vytvorenie interoperabilnej infraštruktúry. Týmto spôsobom bude možné kedykoľvek poskytovať letové navigačné služby akejkoľvek časti vzdušného priestoru bez ohľadu na fyzické umiestnenie týchto služieb. Vyžaduje si to intenzívne financovanie výskumu a inovácií s cieľom vyvinúť a validovať transformatívne technológie s vysokou mierou zhody zo strany členských štátov a príslušného odvetvia 196 .
Očakávaný prínos vytvorený Úniou (ex post)
Moderný, digitálny a efektívny systém ATM podporí udržateľný rast letectva v súlade s politikami EÚ, konkrétne s Európskou zelenou dohodou 197 , a pripraví Európu na digitálny vek.
Ak bude iniciatíva vykonaná včas a úspešne, jej hlavný vplyv bude nasledovný: účinnejšie riadenie letov, rozvoj nového trhu s bezpilotnými lietadlami, posilnená pozícia európskeho priemyslu na globálnej úrovni, vyššia úroveň vedeckého poznania, podpora kapacít v oblasti výskumu a inovácií, zníženie úrovne emisií a hluku v sektore letectva, ako aj zlepšenie služieb poskytovaných cestujúcim znížením meškaní a nákladov.
Týmito otázkami sa podrobnejšie zaoberá dokument o posúdení vplyvu pripojený k tomuto návrhu.
Celkovo sa odhaduje, že do roku 2050 by mohol harmonizovaný systém európskeho ATM vytvoriť v Európe prínosy vo výške viac ako 1,8 mld. EUR 198 , čo by posilnilo európsku konkurencieschopnosť, inovačnú kapacitu a postavenie priemyslu EÚ na globálnom trhu.
1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Existuje riziko, že už dosiahnutý pokrok zastaví niekoľko systémových výziev, ktoré boli identifikované v priebežnom hodnotení aktuálneho spoločného podniku SESAR 199 a ktoré treba intenzívnejšie riešiť v rámci novej výskumnej iniciatívy ATM. Medzi tieto výzvy patrí:
i) definovanie a udržanie stabilných dlhodobých cieľov;
ii) posilnenie zodpovednosti spoločného podniku a uprednostňovanie podpory EÚ pre riešenia výskumu a vývoja, ktoré podporujú odstránenie rozdrobenosti a konkurenčné prostredie;
iii) skrátenie dlhých cyklov výskumu a spriemyselňovania s cieľom urýchliť nasadenie a uvedenie riešení SESAR do prevádzky;
iv) riešenie otázky sústredenia finančných prostriedkov a potreby zabezpečenia transparentnosti a otvorenosti voči novým účastníkom, najmä subjektom z krajín, v ktorých bola účasť doteraz nízka;
v) zlepšenie riadenia a prenosu poznatkov, prepojení s akademickou obcou a výskumnými inštitúciami s cieľom zlepšiť vedeckú základňu ATM v EÚ.
1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Podľa nariadenia o programe Horizont Európa musia všetky európske partnerstvá zabezpečiť koordináciu a/alebo spoločné činnosti s inými relevantnými iniciatívami v oblasti výskumu a inovácie, aby sa zaistila optimálna úroveň prepojení a zabezpečili sa účinné synergie. V súlade s tým sa jednotný základný akt odvíja od kľúčovej zásady, podľa ktorej bude úzka spolupráca a synergie medzi spoločnými podnikmi a príslušnými iniciatívami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, najmä ostatnými európskymi partnerstvami, kľúčová pre dosiahnutie väčšieho vplyvu a zabezpečenie využívania výsledkov. Jednotný základný akt (prvá časť – Spoločné ustanovenia platné pre všetky spoločné podniky) v tejto súvislosti umožňuje synergie na základe množstva prevádzkových ustanovení.
Podľa európskeho riadiaceho plánu ATM by ďalšia generácia systémov ATM mala byť viac automatizovaná a mala by viac využívať výhody digitálnych technológií, ako napríklad veľké dáta (big data) a umelá inteligencia. Výskum a inovácie v oblasti ATM v budúcnosti preto treba prepojiť so širším výskumom a inováciami v nasledovných oblastiach:
• letecká doprava (napríklad prepojením s kandidátskym partnerstvom pre čisté letectvo). Z údajov o doprave poskytnutých organizáciou Eurocontrol vyplýva, že emisie CO2z leteckej dopravy percentuálne narástli viac v porovnaní s inou dopravou. Zlepšenia v oblasti environmentálnej efektívnosti lietadiel by tak mohli byť negatívne vyvážené rozdrobenou infraštruktúrou systému ATM. Preto je potrebné koordinovať plány výskumu a inovácií týkajúce sa ATM a partnerstva pre čisté letectvo s cieľom maximalizovať prínosy, a to najmä tie, ktoré sa týkajú životného prostredia.
• multimodálna doprava: Systémy ATM by mali byť synchronizované a vymieňať si údaje s inými druhmi dopravy (napríklad so železničnou dopravou) s cieľom zvýšiť predvídateľnosť a umožniť používanie priamych cestovných lístkov alebo overenie zhody batožiny.
• digitálne technológie (napríklad prepojenie s kľúčovými digitálnymi technológiami, inteligentnými sieťami a službami, umelou inteligenciou, údajmi a robotikou) a klimatológia vrátane najnovších informácií o zmene klímy a jej vplyvoch. ATM musí obsiahnuť a byť pripravený najmä na vývoj technológií na manipuláciu s údajmi a ich distribúciu, kybernetickú bezpečnosť, právne aspekty (napríklad týkajúcich sa vlastníctva údajov, povinností a zodpovednosti), pokročilý rozhodovací proces vrátane veľkých dát a umelej inteligencie, ako aj vedecké chápanie vplyvov klimatických zmien.
Monitorovanie synergií a spolupráce sa bude uskutočňovať prostredníctvom výročnej správy o činnosti.
1.5.Trvanie a finančný vplyv
X obmedzené trvanie
–X v platnosti od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2031 (dátum začatia závisí od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia)
–X Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2031.
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
1.6.Plánovaný spôsob riadenia 200
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
X Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–X subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Na rozdiel od súčasného spoločného podniku SESAR bude nový orgán Únie zriadený podľa článku 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
V súlade s nariadením o programe Horizont Európa partnerstvo prijme monitorovací systém, ktorý je v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa a v prílohách III a V k danému nariadeniu a ktorý sa využíva v rovnakej jednotnej databáze ako ostatné zložky programu Horizont Európa. Systém podávania správ a monitorovania poskytne kľúčové údaje o riadení a vykonávaní (vrátane mikroúdajov na úrovni jednotlivých subjektov) a umožní sledovanie pokroku na základe kľúčových spôsobov dosahovania vplyvu (vrátane pokroku v plnení priorít EÚ) a kritérií partnerstva. V rámci partnerstva sa budú podávať správy o konkrétnych ukazovateľoch (ktoré nie sú zahrnuté v kľúčových spôsoboch dosahovania vplyvu), čo umožňuje sledovanie pokroku dosiahnutého v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, pokiaľ ide o plnenie vízie a špecifických a prevádzkových cieľov partnerstva, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa partnerstvo ustanovuje, vrátane cieľov stanovených do roku 2030. Ukazovatele, zdroje údajov a metodiky umožnia posudzovanie výsledkov a pokroku z hľadiska vplyvov vrátane plnenia politických cieľov EÚ, ako aj identifikáciu potenciálnej potreby nápravných opatrení v priebehu času. Zohľadniť by sa mali aj kvalitatívne a kvantitatívne údaje, mala by sa určiť zodpovednosť za zber údajov a mali by sa stanoviť konkrétne prístupy s cieľom vyvinúť v relevantných prípadoch realistický východiskový stav, ciele a/alebo referenčné hodnoty na určenie pokroku, a to v súlade s prístupom zameraným na vplyv programu Horizont Európa. Všetky zozbierané informácie sa v takmer reálnom čase poskytnú útvarom Komisie na základe spoločných dátových modelov a uložia sa do jednotnej databázy, ako sa uvádza v článku 45 nariadenia o programe Horizont Európa.
Na tento účel sa zavedú vhodné systémy podávania správ s cieľom podporovať priebežné a transparentné podávanie správ, a to aj o viazaných a skutočne poskytnutých finančných a vecných príspevkoch, viditeľnosti a pozícii v medzinárodnom kontexte, vplyve na riziká investícií zo súkromného sektora súvisiace s výskumom a inováciou. Podávanie správ by malo byť v súlade so štandardnými požiadavkami programu Horizont Európa na podávanie správ. Do vývoja systémov podávania správ v rámci procesu strategickej koordinácie sa zapoja aj členské štáty a zástupcovia partnerstiev, aby sa zabezpečila synchronizácia a koordinácia úsilia v oblasti podávania správ a monitorovania, a to aj pokiaľ ide o rozdelenie úloh súvisiacich so zberom údajov a podávaním správ. Systém podávania správ na úrovni projektu zahŕňa podrobné informácie o financovaných projektoch, ich výsledkoch, ich rozširovaní a využívaní kľúčovými cieľovými skupinami, ako aj o jeho celkovom prínose pre vedu, hospodárstvo, spoločnosť a/alebo životné prostredie v súlade s cieľmi projektu a cielenými vplyvmi. Malo by to byť doplnené relevantnými údajmi o pridanej hodnote a vplyve partnerstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Je potrebné zabezpečiť vhodné mechanizmy na spoločné využívanie údajov s využitím spoločných databáz programu Horizont Európa na monitorovanie a podávanie správ.
Európske partnerstvá sa hodnotia podľa hodnotiaceho rámca programu Horizont Európa, ako sa uvádza v jeho článku 47.
Monitorovanie sa vykonáva takto:
·GR MOVE zavedie stratégiu dohľadu. Konkrétne GR MOVE bude monitorovať riziká týkajúce sa fungovania spoločného podniku, používania zdrojov, nákladov na kontrolu, súladu s postupmi vnútornej kontroly, opatreniami proti podvodom atď.
·Dohľad na najvyššej úrovni zabezpečí správna rada spoločného podniku, ktorej predsedá Komisia. Výkonný riaditeľ bude vykonávať vnútorný dohľad nad činnosťami spoločného podniku.
·Priebežné a záverečné hodnotenia sa budú vykonávať s pomocou nezávislých odborníkov na základe transparentného procesu a pod dohľadom Komisie.
·Zavedie sa súbor kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov na monitorovanie vykonávania spoločného podniku a meranie jeho vplyvu.
·Vykoná sa hodnotenie jednotného programového dokumentu a konsolidovanej výročnej správy o činnosti.
·Uskutočnia sa pravidelné koordinačné zasadnutia (každé 3 mesiace) medzi GR MOVE a riadiacim tímom spoločného podniku, na ktorých sa bude diskutovať o administratívnych otázkach aj o otázkach súvisiacich s obsahom.
2.2.Útvar Komisie pre audit, vnútorný audítor, Európsky dvor audítorov, nezávislí externí audítori, prípadne systém(-y) riadenia a kontroly
2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik SESAR 3 je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého finančné prostriedky čiastočne tvoria vecné príspevky členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku SESAR 3.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom SESAR 3 sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom SESAR 3 a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik SESAR 3 v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik SESAR 3 musí takisto dodržiavať ustanovenia rámcového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto rámcového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku SESAR 3, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli spĺňať požiadavky na zodpovednosť voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku SESAR 3 sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Zaviedli sa rôzne opatrenia na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku SESAR 3, a to najmä:
·počet hlasov členov spoločného podniku v správnej rade je úmerný ich príspevku do rozpočtu spoločného podniku, pričom však Únia a medzinárodná organizácia Eurocontrol budú mať každá aspoň 25 % z celkového počtu hlasov. V prípade rovnosti hlasov je rozhodujúci hlas zástupcu Únie.
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku SESAR 3 ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovania výsledkov auditov ex post týkajúcich sa príjemcov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku SESAR 3 ako súčasť auditov ex post zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik SESAR 3 sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor príjemcov má podobný rizikový profil ako súbor prijímateľov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú úroveň chybovosti čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.
Komisia zabezpečí, aby sa v rámci spoločného podniku SESAR 3 uplatňovali postupy na boj proti podvodom vo všetkých fázach procesu riadenia.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Združenie EDCTP už spolupracuje s útvarmi Komisie v záležitostiach súvisiacich s podvodmi a nezrovnalosťami. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/193923 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 201 |
krajín EZVO 202 |
kandidátskych krajín 203 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 |
01 02 02 51 – Spoločný podnik pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3 |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Výdavky vzťahujúce sa na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 01 |
|||||||||
Externí zamestnanci vykonávajúci program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 02 |
|||||||||
Ostatné výdavky na riadenie programu Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 03 |
|||||||||
Klaster Klíma, energetika a mobilita 01 02 02 50 |
40,000 |
88,576 |
88,648 |
93,721 |
93,794 |
93,871 |
101,390 |
– |
600,000 |
Výdavky spolu |
40,000 |
88,576 |
88,648 |
93,721 |
93,794 |
93,871 |
101,390 |
– |
600,000 |
3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 206 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 |
Záväzky |
(1) |
2,392 |
2,440 |
2,489 |
2,538 |
2,589 |
7,899 |
20,347 |
||
Platby |
(2) |
2,392 |
2,440 |
2,489 |
2,538 |
2,589 |
2,641 |
5,258 |
20,347 |
||
Hlava 2 |
Záväzky |
(1a) |
1,184 |
1,208 |
1,232 |
1,256 |
1,282 |
3,491 |
|
9,653 |
|
Platby |
(2a) |
1,184 |
1,208 |
1,232 |
1,256 |
1,282 |
1,307 |
2,184 |
9,653 |
||
Hlava 3 |
Záväzky |
(3a) |
40,000 |
85,000 |
85,000 |
90,000 |
90,000 |
90,000 |
90,000 |
|
570,000 |
Platby |
(3b) |
20,000 |
60,000 |
70,000 |
80,000 |
90,000 |
100,000 |
100,000 |
50,000 |
570,000 |
|
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
40,000 |
88,576 |
88,648 |
93,721 |
93,794 |
93,871 |
101,390 |
– |
600,000 |
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
20,000 |
63,576 |
73,648 |
83,721 |
93,794 |
103,871 |
103,948 |
57,442 |
600,000 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR MOVE |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje (3 úradníci, 2 zmluvní zamestnanci) 207 |
0,493 |
0,503 |
0,513 |
0,524 |
0,534 |
0,545 |
0,556 |
3,368 |
||
Ostatné administratívne výdavky |
0,127 |
0,129 |
0,132 |
0,134 |
0,137 |
0,140 |
0,143 |
|
0,942 |
|
GR SPOLU |
Rozpočtové prostriedky |
0,620 |
0,632 |
0,645 |
0,658 |
0,671 |
0,685 |
0,699 |
|
4,610 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU – Okruh 1 viacročného finančného rámca |
Záväzky |
40,620 |
89,208 |
89,293 |
94,379 |
94,465 |
94,556 |
102,089 |
– |
604,610 |
|
Platby |
20,620 |
64,208 |
74,293 |
84,379 |
94,465 |
104,556 |
104,647 |
57,442 |
604,610 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
||
Ľudské zdroje |
||||||||||
Ostatné administratívne výdavky |
||||||||||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
(Záväzky spolu = Platby spolu) |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
40,620 |
89,208 |
89,293 |
94,379 |
94,465 |
94,556 |
102,089 |
– |
604,610 |
|
Platby |
20,620 |
64,208 |
74,293 |
84,379 |
94,465 |
104,556 |
104,647 |
57,442 |
604,610 |
3.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
|
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|
Dočasní zamestnanci |
37 |
37 |
37 |
37 |
37 |
37 |
37 |
37 |
|
Vyslaní národní experti |
(2) |
(2) |
(2) |
(2) |
(2) |
(2) |
(2) |
(2) |
|
SPOLU 208 |
40 |
40 |
40 |
40 |
40 |
40 |
40 |
40 |
|
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
0,082 |
0,084 |
0,085 |
0,087 |
0,089 |
0,091 |
0,092 |
0,388 |
0,998 |
Dočasní zamestnanci |
5,624 |
5,736 |
5,851 |
5,968 |
6,088 |
6,209 |
6,334 |
26,626 |
68,437 |
Vyslaní národní experti |
0,172 |
0,175 |
0,179 |
0,183 |
0,186 |
0,190 |
0,194 |
0,814 |
2,093 |
SPOLU |
5,878 |
5,996 |
6,115 |
6,238 |
6,363 |
6,490 |
6,620 |
27,829 |
71,528 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
||||||||||||
AD15 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|||
AD14 |
1 |
1 |
1 |
|||||||||
AD13 |
1 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
3 |
3 |
3 |
3 |
AD12 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
6 |
6 |
6 |
6 |
AD11 |
3 |
4 |
4 |
4 |
4 |
3 |
4 |
5 |
2 |
3 |
3 |
5 |
AD10 |
2 |
2 |
3 |
4 |
5 |
7 |
8 |
7 |
7 |
8 |
8 |
7 |
AD9 |
6 |
7 |
7 |
8 |
7 |
6 |
6 |
6 |
6 |
7 |
6 |
5 |
AD8 |
7 |
7 |
7 |
6 |
6 |
6 |
5 |
5 |
5 |
4 |
4 |
4 |
AD7 |
4 |
5 |
5 |
4 |
4 |
4 |
3 |
3 |
3 |
2 |
2 |
2 |
AD6 |
3 |
1 |
||||||||||
AD5 |
||||||||||||
AD spolu |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
31 |
AST11 |
1 |
1 |
||||||||||
AST10 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|||||||
AST9 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|||
AST8 |
1 |
1 |
1 |
1 |
||||||||
AST7 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
2 |
|||
AST6 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|||
AST5 |
4 |
3 |
3 |
3 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
|||
AST4 |
2 |
3 |
4 |
|||||||||
AST3 |
1 |
1 |
||||||||||
AST2 |
1 |
|||||||||||
AST1 |
||||||||||||
AST spolu |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
AST/SC 6 |
||||||||||||
AST/SC 5 |
||||||||||||
AST/SC 4 |
||||||||||||
AST/SC 3 |
||||||||||||
AST/SC 2 |
||||||||||||
AST/SC 1 |
||||||||||||
AST/SC spolu |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|
Funkčná skupina III |
||||||||||||
Funkčná skupina II |
||||||||||||
Funkčná skupina I |
||||||||||||
Spolu |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
3.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 209 :
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 210 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 211 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte): |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
Rôzne úlohy súvisiace s/so: ·technickými opatreniami nadväzujúcimi na pokrok činností spoločného podniku, ·monitorovaním pokroku výskumného programu spoločného podniku, ·monitorovaním dodržiavania Strategického výskumného a inovačného programu, ·zastupovaním EK v správnej rade partnerstva, ·určovaním stanoviska Komisie v správnej rade (hlasovacie právo/právo veta), ·administratívnymi úlohami súvisiacimi s riadením partnerstva vrátane finančných, právnych, personálnych otázok alebo otázok súvisiacich s auditom, ·vzťahmi so skupinou zástupcov štátov a Výborom pre dopravný program, ·pripomienkami súvisiacimi s výzvami na predkladanie návrhov, výzvami na predkladanie ponúk a prijímaním nových členov, ·účasťou na zasadaniach podskupín a pracovných skupín, ·organizovaním strednodobého a záverečného hodnotenia. |
Externí zamestnanci |
Rôzne úlohy súvisiace s/so: ·technickými opatreniami nadväzujúcimi na pokrok činností spoločného podniku, ·monitorovaním pokroku výskumného programu spoločného podniku, ·monitorovaním dodržiavania Strategického výskumného a inovačného programu, ·zastupovaním EK v správnej rade partnerstva, ·určovaním stanoviska Komisie v správnej rade (hlasovacie právo/právo veta), ·administratívnymi úlohami súvisiacimi s riadením partnerstva vrátane finančných, právnych, personálnych otázok alebo otázok súvisiacich s auditom, ·vzťahmi so skupinou zástupcov štátov a Výborom pre dopravný program, ·pripomienkami súvisiacimi s výzvami na predkladanie návrhov, výzvami na predkladanie ponúk a prijímaním nových členov, ·účasťou na zasadaniach podskupín a pracovných skupín, organizovaním strednodobého a záverečného hodnotenia. |
3.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
–rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré pokrývajú členovia iní ako Únia |
6 000 212 |
6,113 |
6,235 |
6,360 |
6,487 |
6,617 |
6,749 |
11,489 |
50,000 |
Finančné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Vecné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov 213 |
50,000 |
100,000 |
120,000 |
130,000 |
150,000 |
150,000 |
150,000 |
100,000 |
950,000 |
Vecné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové činnosti |
|||||||||
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
50,000 |
106,113 |
126,235 |
136,360 |
156,487 |
156,617 |
156,749 |
111,439 |
1 000,000 |
3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
◻ vplyv na vlastné zdroje
◻ vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 214 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ – INTELIGENTNÉ SIETE A SLUŽBY
1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.Názov návrhu/iniciatívy
Európske inštitucionálne partnerstvo pre inteligentné siete a služby
1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)
Oblasť politiky: Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027)
Činnosť: Horizont Európa, Klaster 4 – Digitalizácia, priemysel a vesmír
Oblasť politiky: Nástroj na prepájanie Európy (NPE – Digitalizácia)
Činnosť: NPE – Digitalizácia
1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:
⌧ novej akcie
◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu 215
◻ predĺženia trvania existujúcej akcie
◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu
1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy
Návrh sa zaoberá autonómiou Európy v technologickej oblasti, ktorá je pre Európu považovaná za strategickú, konkrétne v oznámení Komisie z 29. januára, ktoré sa týkalo súboru nástrojov kybernetickej bezpečnosti sietí 5G. Strategická hodnota infraštruktúr pripojiteľnosti (inteligentné siete a služby pre siete 6G) sa ďalej prejavila počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, v rámci ktorej sa jasne preukázala závislosť našich ekonomík a spoločností na pripojiteľnosti a platformách poskytujúcich služby. Z tohto hľadiska patrí medzi ciele iniciatívy:
– konsolidácia európskych priemyselných kapacít v oblasti pripojiteľnosti, ako aj pre budúce generácie systémov (6G) v kontexte silnej konkurencie z Ázie a Spojených štátov,
– podpora alternatívnych dodávateľov, ako sa to požaduje v oznámení o súbore nástrojov kybernetickej bezpečnosti,
– vývoj európskych technologických kapacít v súvisiacich odvetviach (pripojené zariadenia a platformy poskytujúce služby), v ktorých je európsky priemysel zastúpený v menšej miere, ale ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie bezpečného a autonómneho európskeho dodávateľského reťazca,
– podpora iniciatívy zelená dohoda prostredníctvom inovatívnych technológií, ktoré umožnia tvorbu platforiem s veľmi nízkou energetickou náročnosťou poskytujúcich pripojiteľnosť, ako aj prípadov použitia s veľmi nízkou energetickou náročnosťou, ktoré sa prevádzkujú na takýchto platformách.
– nasadenie platforiem poskytujúcich pripojiteľnosť v strategických prípadoch použitia (automobilový priemysel), čím sa vytvorí priestor na nasadenie budúcich systémov 6G.
Na dosiahnutie tohto cieľa sa naplánovali tieto činnosti:
– vytvoriť rámec spolupráce naprieč Európou, ktorý by pokrýval všetky segmenty vedeckých aj priemyselných hodnotových reťazcov (komunikácia, zariadenia internetu vecí, cloudové služby, komponenty, používatelia vertikálnych priemyselných odvetví) na výskum, vývoj a skúšanie technológií pre ďalšiu generáciu platforiem poskytujúcich pripojiteľnosť a služby,
– vytvoriť rámec spolupráce naprieč Európou s cieľom nasadiť infraštruktúry pripojiteľnosti cez cezhraničné koridory pre aplikácie v oblasti výroby automobilov,
– vytvoriť rámec spolupráce s členskými štátmi na dosiahnutie synergie medzi iniciatívami na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni a maximalizovať tak prínos a smerovanie,
– pripraviť nadväzujúce opatrenia týkajúce sa nasadenia a opatrenia presahujúce rámec partnerstva s cieľom využitia výsledkov, najmä v oblastiach regulácie, normalizácie a spektra.
Konečným cieľom je umožniť európskym subjektom kapacity pre výskum a inovácie technológií 6G ako základne pre budúce digitálne služby do roku 2030. Iniciatíva má takisto za cieľ do roku 2025 podporiť rozvoj vedúcich trhov v Európe v oblasti služieb a infraštruktúry technológie 5G. Oba súbory činností na zavedenie infraštruktúry 5G a výskum a inovácie technológie 6G v rámci programu Horizont Európa v rokoch 2021 až 2027 posilnia budúce zosúladenie budúcich inteligentných sietí a služieb s politikou EÚ a potrebami spoločnosti vrátane energetickej účinnosti, ochrany súkromia, etiky a kybernetickej bezpečnosti.
1.4.2.Prínos zapojenia Únie
Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex ante): Inteligentné siete a služby zohrávajú dôležitú úlohu v rámci konkurencieschopnosti európskeho priemyslu. Európske odvetvia mobilnej komunikácie tvoria výnosy v hodnote iba 550 miliárd EUR (údaje z roku 2017) a zamestnávajú 2,5 milióna ľudí. Odvetvie posilňuje konkurencieschopnosť niekoľkých vertikálnych priemyselných odvetví (prepojené automobily, inteligentné továrne) a stalo sa kľúčovým pre život v spoločnosti.
Výzvy, ktorým odvetvie čelí, sú významné: potreba veľkého objemu riskantných investícií do vývoja novej generácie infraštruktúry inteligentných sietí a služieb, intenzívna konkurencia zo strany aktérov mimo Európy v odvetví považovanom za strategické, nástup nových podnikov a obchodných modelov, zvyšujúca sa potreba verejných subjektov spoluvytvárať budúce systémy, ktoré budú čoraz viac podporovať oblasti verejného záujmu (pripojené zdravotníctvo, inteligentné energetické siete, prepojené automobily), stúpajúce obavy občanov Európy z vplyvu na spoločnosť. Tieto výzvy sa pridávajú ku klasickým výzvam, ktoré zdôvodňujú opatrenia v oblasti na úrovni EÚ, ako napríklad potreba globálnej dohody na budúcich normách, či šírke spektra, ako aj potreba vypracovania scenárov zavádzania naprieč celou EÚ.
Na základe týchto problémov je potrebná rýchla a koordinovaná reakcia EÚ s cieľom udržať a ďalej zlepšovať jej konkurencieschopnosť v oblasti technológií inteligentných sietí a služieb a súvisiacich odvetví. Dobrá skúsenosť so zmluvným verejno-súkromným partnerstvom v oblasti 5G v rámci programu Horizont 2020 nie je dostatočná na mobilizáciu širšieho spektra potrebných zainteresovaných skupín a zároveň na predchádzanie fragmentácii a duplicite zdrojov na vnútroštátnej úrovni.
Očakávaný prínos vytvorený Úniou (ex post): Na úrovni EÚ možno jednoznačne podnecovať európske subjekty pri vytváraní spoločných vízií, technologických plánov, ktoré sa môžu transformovať až na globálne normy. Je to kľúčové pri vytváraní úspor z rozsahu a zo sortimentu, čím sa obmedzuje, prípadne úplne odstraňuje fragmentácia úsilia a vnútroštátnych riešení v rámci EÚ. Posledných 40 rokov vývoja v oblasti inteligentných sietí a služieb v podobe GSM, 3G, 4G a 5G dokázalo, že európsky prístup je jediný, pri ktorom možno zohľadniť jednoznačné potreby občanov, akými sú interoperabilita a prenosnosť služieb medzi viacerými poskytovateľmi.
Prechodom na priemyselné oblasti a vertikálne prípady použitia sa hodnota spoločných a štandardizovaných technológií prejaví v úsporách nákladov a optimalizácii kapitálových výdavkov.
V tejto oblasti, ktorá si vyžaduje veľké kapitálové výdavky a náklady na výskum a inovácie, je riešenie na európskej úrovni najlepším spôsobom udržania kroku s investíciami v iných regiónoch, najmä v Ázii. Je to takisto nevyhnutné, ak chce Európa zachovať toto odvetvie priemyslu silné, a to v kontexte snáh Spojených štátov vytvoriť vlastné alternatívne riešenia a priemyselných šampiónov.
Partnerstvo bude riešiť problémy cezhraničného/nadnárodného charakteru, združovanie zdrojov, strategické plány, potrebu kritického množstva na splnenie cieľov politiky a potrebu koordinácie rôznych subjektov z rôznych odvetví digitálnej ekonomiky, pričom tieto problémy nedokážu v rovnakej miere riešiť členské štáty samostatne, najmä pokiaľ ide o výskum a inovácie v rámci systémov 6G.
1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Predchádzajúce partnerstvo, ako napríklad zmluvné verejno-súkromné partnerstvo v oblasti 5G v rámci programu Horizont 2020, sa zameriavalo najmä na vývoj stavebných prvkov technológie globálnej normy 5G a na jej validáciu v škále cieľových prípadov použitia. Z hodnotenia uvedeného partnerstva vyplýva potreba reagovať na nové strategické výzvy. Keďže inteligentné siete a služby sa stávali čoraz kľúčovejšími pre fungovanie všetkých častí ekonomiky a spoločnosti, potreba osvojovania si technológií inteligentných sietí a služieb a dobrej pozície európskych aktérov v globálnom meradle sa stávala kľúčovou otázkou verejnej politiky, podobne ako technologická suverenita, kybernetická bezpečnosť alebo nízke emisie uhlíka.
Priemysel podobným otázkam verejnej politiky nie vždy prikladá rovnakú dôležitosť a určite ich nedokáže vyriešiť sám. Spoluprogramovaná štruktúra, akou bolo verejno-súkromné partnerstvo v oblasti 5G, preto nedokáže obsiahnuť široké spektrum čoraz dôležitejších cieľov politiky. Riešenie týchto problémov z holistického a koordinovaného hľadiska si vyžaduje predovšetkým zapojenie členských štátov do užšieho partnerstva inštitucionálneho charakteru.
Verejno-súkromné partnerstvo v oblasti 5G nebolo vytvorené na prípravu a koordináciu programov zavádzania.
[…]
1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi
Synergia s časťou programu NPE – Digitalizácia je plánovaná prostredníctvom príspevku iniciatívy k európskemu plánu zavádzania technológie 5G v rámci prepojenej a automatizovanej mobility. Je možné vytvárať aj synergie s programom Digitálna Európa a InvestEU.
Z hľadiska komplementárnosti riešených otázok je dôležité v prvom rade vytvárať synergie naprieč týmito európskymi partnerstvami: KDT, Kybernetická bezpečnosť, Fotonika, Umelá inteligencia.
Aj zapojenie sa členských štátov do iniciatívy v úlohe strategických poradných orgánov umožní optimalizovať komplementárnosť a prínos programov na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni.
1.5.Trvanie a finančný vplyv
⌧ obmedzené trvanie
–⌧ v platnosti od [1. 1.] 2021 do [31. 12.] 2027
–⌧ Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2027 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2021 do roku 2030.
◻ neobmedzené trvanie
–Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
–a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.
1.6.Plánovaný spôsob riadenia 216
◻ Priame riadenie na úrovni Komisie
–◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie
–◻ prostredníctvom výkonných agentúr
◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
⌧ Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:
–◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,
–◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,
–⌧ subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,
–◻ verejnoprávne subjekty,
–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,
–◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.
–V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Členské štáty neposkytnú žiadne financovanie, ale prostredníctvom príslušných mechanizmov riadenia získajú úlohu strategických poradcov s cieľom zabezpečiť súdržnosť a vzájomnú podporu v rámci financovania oblasti zo strany EÚ a členských štátov.
Rozpočet programu NPE – Digitalizácia sa plní prostredníctvom nástupcu agentúry EASME. Úloha partnerstva sa týka strategickej koordinácie zainteresovaných strán s cieľom vymedziť plán a následné pracovné programy.
2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Spoločný podnik pre inteligentné siete a služby je orgánom Únie, a preto podlieha prísnym pravidlám monitorovania. Monitorovanie sa vykonáva prostredníctvom:
·vlastného útvaru pre vnútorný audit a útvaru Komisie pre audit,
·dohľadu správnej rady. Výkonný riaditeľ bude vykonávať vnútorný dohľad na činnosťami spoločného podniku,
·súboru kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov výkonnosti, ktoré sa zavedú na kontrolu vykonávania programu a merania jeho vplyvu,
·strednodobých a záverečných hodnotení programu externými odborníkmi pod dohľadom Komisie,
·pracovného programu spoločného podniku a jeho výročnej správy o činnosti.
2.2.Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly
Nepriame riadenie je opodstatnené, pretože spoločný podnik pre inteligentné siete a služby je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého finančné prostriedky čiastočne tvoria vecné príspevky členov iných ako Únia.
Každý rok sa na základe rozpočtu EÚ schváleného na daný rok prijme rozhodnutie o príspevku do spoločného podniku pre inteligentné siete a služby.
V dohode o príspevku podpísanej Európskou komisiou a spoločným podnikom pre inteligentné siete a služby sa uvedie, že Komisia uhradí príspevok na úlohy, ktoré sa majú každoročne vykonávať, po uzavretí dohody o prevode finančných prostriedkov so spoločným podnikom pre inteligentné siete a služby a po vydaní príslušných žiadostí o platbu členom iným ako Únia zo strany spoločného podniku.
Komisia zabezpečí, aby boli pravidlá platné pre spoločný podnik pre inteligentné siete a služby v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V súlade s článkom 71 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bude spoločný podnik dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia. Spoločný podnik pre inteligentné siete a služby musí takisto dodržiavať ustanovenia vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách platné pre spoločný podnik. Akýkoľvek odklon od tohto vzorového nariadenia o rozpočtových pravidlách potrebný na účely osobitných potrieb spoločného podniku si vyžaduje predchádzajúci súhlas Komisie.
Opatreniami na monitorovanie, a to aj prostredníctvom zastúpenia Únie v správnej rade spoločného podniku pre inteligentné siete a služby, ako aj opatreniami na podávanie správ sa zabezpečí, aby útvary Komisie mohli spĺňať požiadavky na zodpovednosť voči kolégiu aj rozpočtovému orgánu.
Rámec vnútornej kontroly spoločného podniku pre inteligentné siete a služby sa zakladá na:
·plnení noriem vnútornej kontroly, ktorými sa zabezpečujú záruky minimálne rovnocenné so zárukami Komisie,
·postupoch pre výber najlepších projektov prostredníctvom nezávislého hodnotenia a ich premeny na právne nástroje,
·riadení projektov a zmlúv počas celého trvania každého projektu,
·kontrolách ex ante týkajúcich sa 100 % nárokov vrátane získania audítorských osvedčení a certifikácie metodík výpočtu nákladov ex ante,
·auditoch ex post vzorky nárokov ako súčasti auditov ex post programu Horizont Európa
·a vedeckom hodnotení výsledkov projektu.
2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie
Zaviedli sa rôzne opatrenia na zmiernenie inherentného rizika konfliktu záujmov v rámci spoločného podniku Inteligentné siete a služby, a to najmä:
·rovnaký počet hlasov v správnej rade pre Komisiu a členov iných ako Únia,
·výber výkonného riaditeľa správnou radou na základe návrhu Komisie,
·nezávislosť zamestnancov,
·hodnotenia nezávislých expertov založené na zverejnených výberových kritériách spolu s mechanizmami na odvolanie a úplnými vyhláseniami o akýchkoľvek záujmoch,
·požiadavka, aby správna rada prijala pravidlá na prevenciu, zamedzenie a riadenie konfliktov záujmov v spoločnom podniku v súlade s rozpočtovými pravidlami spoločného podniku a so služobným poriadkom v súvislosti so zamestnancami.
Jednou z kľúčových úloh spoločného podniku bude stanovenie etických a organizačných hodnôt, ktoré bude monitorovať Komisia.
Výkonný riaditeľ spoločného podniku pre inteligentné siete a služby ako povoľujúci úradník bude musieť zaviesť nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly a riadenia. Bude musieť Komisii podávať správy o prijatom rámci vnútorných kontrol.
Komisia bude monitorovať riziko nedodržiavania prostredníctvom systému podávania správ, ktorý vypracuje, ako aj sledovania výsledkov auditov ex post týkajúcich sa príjemcov finančných prostriedkov EÚ od spoločného podniku Inteligentné siete a služby ako súčasť auditov ex post zahŕňajúcich celý program Horizont Európa.
Existuje zreteľná potreba efektívne a účinne spravovať rozpočet a predchádzať podvodom a plytvaniu. V rámci systému kontroly sa však musí dosiahnuť správna rovnováha medzi dosahovaním prijateľnej chybovosti a potrebným kontrolným zaťažením a musí sa zabrániť poklesu atraktívnosti výskumného programu Únie.
2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)
Pretože pravidlá účasti na programe Horizont Európa platné pre spoločný podnik pre inteligentné siete a služby sú podobné ako pravidlá, ktoré bude používať Komisia vo svojom pracovnom programe, a súbor prijímateľov má podobný rizikový profil ako súbor prijímateľov Komisie, možno predpokladať, že chybovosť bude podobná ako chybovosť predpokladaná Komisiou pre program Horizont Európa, teda poskytne primeranú istotu, že riziko chyby bude v priebehu viacročného výdavkového obdobia (podľa jednotlivých rokov) v rozpätí 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť zvyškovú úroveň chybovosti čo najbližšie k úrovni 2 % na záver viacročných programov, po zohľadnení finančného vplyvu všetkých auditov a opatrení na účely nápravy a vymáhania.
Podrobné údaje o očakávanej chybovosti vzhľadom na účastníkov sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze pre program Horizont Európa.
2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.
Komisia zabezpečí, aby sa v rámci spoločného podniku pre inteligentné siete a služby uplatňovali postupy na boj proti podvodom vo všetkých fázach procesu riadenia.
Návrhy týkajúce sa spoločných podnikov v rámci programu Horizont Európa boli podrobené kontrole odolnosti voči podvodom a posúdeniu ich vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať pozitívny vplyv na boj proti podvodom, a to najmä vďaka väčšiemu dôrazu na audit založený na riziku a posilnené vedecké hodnotenie a kontrolu.
Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli príslušné opatrenia na zaistenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
Združenie pre infraštruktúru 5G už spolupracuje s útvarmi Komisie v otázkach týkajúcich sa podvodov a nezrovnalostí. Komisia zabezpečí, aby táto spolupráca pokračovala a aby sa zintenzívnila.
Európsky dvor audítorov je oprávnený vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých prijímateľov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky Únie v rámci programu.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Spoločné podniky budú takisto musieť pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Európska prokuratúra (EPPO) môže vykonávať vyšetrovania v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (EÚ) 2017/193923 s cieľom vyšetrovať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.
3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov
Okruh viacročného finančného rámca |
Rozpočtový riadok |
Druh výdavkov |
Príspevky |
|||
Okruh 1 Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika – Horizont Európa |
DRP/NRP 217 |
krajín EZVO 218 |
kandidátskych krajín 219 |
tretích krajín |
v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách |
|
1 – Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika |
01 02 02 43 – Spoločný podnik pre inteligentné siete a služby |
DRP |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
ÁNO |
* Očakáva sa, že príspevok na tento rozpočtový riadok bude pochádzať z nasledujúcich rozpočtových riadkov:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
Rozpočtový riadok |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Výdavky vzťahujúce sa na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 01 |
|||||||||
Externí zamestnanci vykonávajúci program Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 02 |
|||||||||
Ostatné výdavky na riadenie programu Horizont Európa – nepriamy výskum 01 01 01 03 |
|||||||||
01 02 02 40 – Klaster Digitalizácia, priemysel a vesmír |
121,128 |
121,929 |
134,445 |
131,015 |
130,150 |
130,900 |
130,433 |
– |
900,000 |
Výdavky spolu |
121,128 |
121,929 |
134,445 |
131,015 |
130,150 |
130,900 |
130,433 |
– |
900,000 |
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Okruh viacročného finančného rámca |
1 |
Okruh Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika Horizont Európa |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 222 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Hlava 1 |
Záväzky |
(1) |
1,030 |
1,143 |
1,192 |
1,129 |
1,063 |
0,994 |
2,797 |
9,348 |
|
Platby |
(2) |
1,030 |
1,143 |
1,192 |
1,129 |
1,063 |
0,994 |
0,922 |
1,875 |
9,348 |
|
Hlava 2 |
Záväzky |
(1a) |
0,505 |
0,560 |
0,584 |
0,553 |
0,521 |
0,487 |
1,371 |
4,581 |
|
Platby |
(2a) |
0,505 |
0,560 |
0,584 |
0,553 |
0,521 |
0,487 |
0,452 |
0,919 |
4,581 |
|
Hlava 3 223 |
Záväzky |
(3a) |
119,593 |
120,226 |
132,669 |
129,333 |
128,566 |
129,419 |
126,265 |
886,071 |
|
Platby |
(3b) |
163,001 |
134,990 |
123,841 |
140,101 |
133,343 |
126,802 |
63,993 |
886,071 |
||
Rozpočtové prostriedky pre spoločný podnik SPOLU |
Záväzky |
= 1 + 1a + 3a |
121,128 |
121,929 |
134,445 |
131,015 |
130,150 |
130,900 |
130,433 |
900,000 |
|
Platby |
= 2 + 2a + 3b |
1 535 |
164,704 |
136,766 |
125,523 |
141,685 |
134,824 |
128,176 |
66,787 |
900,000 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
||||||||||
GR CNECT |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje 224 |
0,491 |
0,503 |
0,513 |
0,523 |
0,533 |
0,544 |
0,555 |
– |
3,662 |
|
Ostatné administratívne výdavky |
0,128 |
0,130 |
0,133 |
0,135 |
0,138 |
0,141 |
0,144 |
0,949 |
||
GR SPOLU |
0,619 |
0,633 |
0,646 |
0,658 |
0,671 |
0,685 |
0,699 |
– |
4,611 |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU – Okruh 1 viacročného finančného rámca |
Záväzky |
121,747 |
122,562 |
135,091 |
131,673 |
130,821 |
131,585 |
131,132 |
904,611 |
||
Platby |
2,154 |
165,337 |
137,412 |
126,181 |
142,356 |
135,509 |
128,875 |
66,787 |
904,611 |
|
7 |
„Administratívne výdavky“ |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
GR CNECT |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|
Ľudské zdroje 225 |
||||||||||
Ostatné administratívne výdavky |
||||||||||
Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU |
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
|||
Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV viacročného finančného rámca SPOLU |
Záväzky |
121,747 |
122,562 |
135,091 |
131,673 |
130,821 |
131,585 |
131,132 |
904,611 |
||
Platby |
2,154 |
165,337 |
137,412 |
126,181 |
142,356 |
135,509 |
128,875 |
66,787 |
904,611 |
3.2.2.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje spoločného podniku
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Personálne obsadenie (počet osôb/EPPČ) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
9 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
23 |
|
Dočasní zamestnanci |
5 |
6 |
7 |
7 |
7 |
7 |
7 |
12 |
|
Vyslaní národní experti |
|||||||||
SPOLU |
14 |
16 |
17 |
17 |
17 |
17 |
17 |
35 |
|
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Úradníci (platové triedy AD) |
|||||||||
Úradníci (platové triedy AST) |
|||||||||
Zmluvní zamestnanci |
0,523 |
0,593 |
0,605 |
0,617 |
0,629 |
0,642 |
0,655 |
1,570 |
5,834 |
Dočasní zamestnanci |
0,648 |
0,793 |
0,943 |
0,962 |
0,982 |
1,001 |
1,021 |
1,840 |
8,190 |
Vyslaní národní experti |
|||||||||
SPOLU |
1,171 |
1,386 |
1,548 |
1,579 |
1,611 |
1,643 |
1,676 |
3,410 |
14,024 |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – plán pracovných miest
Funkčná skupina a trieda |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
AD16 |
||||||||||||
AD15 |
||||||||||||
AD14 |
||||||||||||
AD13 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|
AD12 |
||||||||||||
AD11 |
1 |
1 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|
AD10 |
1 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|
AD9 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|||||
AD8 |
||||||||||||
AD7 |
||||||||||||
AD6 |
||||||||||||
AD5 |
||||||||||||
AD spolu |
5 |
6 |
7 |
7 |
7 |
7 |
7 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
AST11 |
||||||||||||
AST10 |
||||||||||||
AST9 |
||||||||||||
AST8 |
||||||||||||
AST7 |
||||||||||||
AST6 |
||||||||||||
AST5 |
||||||||||||
AST4 |
||||||||||||
AST3 |
||||||||||||
AST2 |
||||||||||||
AST1 |
||||||||||||
AST spolu |
||||||||||||
AST/SC 6 |
||||||||||||
AST/SC 5 |
||||||||||||
AST/SC 4 |
||||||||||||
AST/SC 3 |
||||||||||||
AST/SC 2 |
||||||||||||
AST/SC 1 |
||||||||||||
AST/SC spolu |
Odhadovaný vplyv na zamestnancov (dodatočný ekvivalent plného pracovného času) – externí zamestnanci
Zmluvní zamestnanci |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Funkčná skupina IV |
4 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
3 |
2 |
2 |
|
Funkčná skupina III |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
4 |
1 |
1 |
1 |
|
Funkčná skupina II |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
|
Funkčná skupina I |
||||||||||||
Spolu |
9 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
5 |
4 |
4 |
Vyslaní národní experti |
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Rok 2028 |
Rok 2029 |
Rok 2030 |
Rok 2031 |
Po roku 2031 |
Spolu |
3.2.3.Odhadované potreby ľudských zdrojov – Komisia
–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–☑ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 226 :
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času
Roky |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
• Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |
||||||||
Ústredie a zastúpenia Komisie |
||||||||
Delegácie |
||||||||
Výskum |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
|
• Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED 227 Okruh 7 |
||||||||
Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Financované z finančného krytia na vykonávanie programu 228 |
‒ ústredie |
|||||||
– delegácie |
||||||||
Výskum |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
Iné (uveďte) |
||||||||
SPOLU |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
Úradníci a dočasní zamestnanci |
– zastupovanie Únie v orgánoch spoločného podniku (správna rada, skupina zástupcov štátov), zastupovanie spoločného podniku administratívnymi pracovníkmi EK, – spolupráca s asociáciou priemyselných zväzov (súkromný člen) v kľúčových činnostiach na úrovni výskumu a inovácií, ako aj zavádzania, – sledovanie a zachovávanie kľúčových oblastí spoločného podniku, napríklad pracovných plánov, strategických výskumných a inovačných programov, programov strategického zavádzania atď., – právna podpora týkajúca sa všetkých záležitostí súvisiacich so spoločným podnikom pre inteligentné siete a služby, – riadenie súkromných členov v oblasti zhodnocovania, nasadenia a spin-off činností netýkajúcich sa výskumu a inovácií, – prepojenie s členskými štátmi a rokovanie o synergiách s vnútroštátnymi programami, – administratívne úlohy týkajúce sa napríklad prípravy výziev a vykonávania výsledkov, – úlohy týkajúce sa interného a externého podávania správ vrátane udeľovania absolutória (Európsky parlament a Európsky dvor audítorov), – podpora organizovania kľúčových podujatí (konferencií na vysokej úrovni spolupráce) – komunikácia týkajúca sa činností spoločného podniku pre inteligentné siete a služby. |
Externí zamestnanci |
3.2.4.Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva:
–◻ nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami
–☑ zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:
–rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |
|||||||||
|
Rok 2021 |
Rok 2022 |
Rok 2023 |
Rok 2024 |
Rok 2025 |
Rok 2026 |
Rok 2027 |
Po roku 2027 |
SPOLU |
Finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku, ktoré poskytujú súkromní členovia. |
0,383 |
0,568 |
0,761 |
0,906 |
1,056 |
1,212 |
1,373 |
2,794 |
9,053 |
Finančné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Finančné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové náklady |
|||||||||
Vecné príspevky súkromných členov/pridružených partnerov |
53,950 |
46,363 |
95,837 |
146,662 |
131,159 |
130,422 |
286,554 |
890,947 |
|
Vecné príspevky účastníckych štátov na prevádzkové činnosti |
|||||||||
Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU |
0,383 |
54,518 |
47,124 |
96,743 |
147,718 |
132,371 |
131,795 |
289,348 |
900,000 |
3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy
–☑ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
◻ vplyv na vlastné zdroje
◻ vplyv na iné príjmy
uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Rozpočtový riadok príjmov: |
Vplyv návrhu/iniciatívy 229 |
||||||
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
|
Článok …………. |
V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).
[…]
EURÓPSKA KOMISIA
V Bruseli23. 2. 2021
COM(2021) 87 final
PRÍLOHY
k
návrhu NARIADENIA RADY,
ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa
{SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}
PRÍLOHA I
Zakladajúci členovia Spoločného podniku pre čisté letectvo
1.Aciturri Aeronáutica S.L.U., zaregistrovaný na základe španielskeho práva (registračné číslo: BU12351) so sídlom na adrese: P. I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Španielsko
2.Aernnova Aerospace SAU, zaregistrovaný na základe španielskeho práva (registračné číslo: VI6749) so sídlom na adrese: Parque Tecnológico de Álava, C/ Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Španielsko
3.Airbus SE, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 383 474 814) so sídlom na adrese: 1 Rond-Point Maurice Bellonte, 31707 Blagnac, Francúzsko
4.Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), zaregistrovaný na základe talianskeho práva (registračné číslo: 128446) so sídlom na adrese: Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Taliansko
5.Dassault Aviation SA, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 712042456) so sídlom na adrese: 9 Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Paríž, Francúzsko
6.Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: VR2780) so sídlom na adrese: Linder Höhe, 51147 Kolín, Nemecko
7.Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: VR4461) so sídlom na adrese: 27C, Hansastrasse, 80686 Mníchov, Nemecko
8.Fokker Technologies Holding BV, zaregistrovaný na základe holandského práva (registračné číslo: 50010964) so sídlom na adrese: Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Holandsko
9.GE Avio S.r.l., zaregistrovaný na základe talianskeho práva (registračné číslo: 1170622CF10898340012) so sídlom na adrese: Via I Maggio nº 99, Rivalte di Torino (TO) Taliansko
10.Fokker Technologies Holding BV, zaregistrovaný na základe švédskeho práva (registračné číslo: 5560290347) so sídlom na adrese: Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Švédsko
11.Honeywell International s.r.o., zaregistrovaný na základe českého práva (registračné číslo: 27617793) so sídlom na adrese: V parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Praha, Česká republika
12.Industria de Turbo Propulsores S.A.U., zaregistrovaný na základe španielskeho práva (registračné číslo: BI5062) so sídlom na adrese: Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Španielsko
13.Leonardo SpA, zaregistrovaný na základe talianskeho práva (registračné číslo: 7031) so sídlom na adrese: Piazza Monte Grappa 4, 00195 Rím, Taliansko
14.Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 552016834) so sídlom na adrese: 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Francúzsko
15.Lufthansa Technik AG, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: HRB 56865) so sídlom na adrese: Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Nemecko
16.MTU Aero Engines AG, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: HRB 157206) so sídlom na adrese: Dachauer Str. 665, 80995 Mníchov, Nemecko
17.National Institute for Aerospace Research (INCAS), zaregistrovaný na základe rumunského práva (registračné číslo: J40649215071991) so sídlom na adrese: B-dul Iuliu Maniu no. 220, sek 6, 061126 Bukurešť, Rumunsko
18.Office National d'Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 775722879) so sídlom na adrese: BP 80100 - 91123 Palaiseau, Francúzsko
19.Piaggio Aero Industries*, zaregistrovaný na základe talianskeho práva (registračné číslo: 903062) so sídlom na adrese: Viale Generale Disegna, 1 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Taliansko
20.Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., zaregistrovaný na základe slovinského práva (registračné číslo: 7254466000) so sídlom na adrese: Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovinsko
21.Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: HRA 2731P) so sídlom na adrese: Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Nemecko
22.Safran, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 562 082 909) so sídlom na adrese: 2, Bvd. du General Martial-Valin, 75015 Paríž, Francúzsko
23.Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, zaregistrovaný na základe holandského práva (registračné číslo: 41150373) so sídlom na adrese: Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Holandsko
24.Thales AVS France SAS, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 612039495) so sídlom na adrese: 75-77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Francúzsko
25.United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, zaregistrovaný na základe írskeho práva (registračné číslo: 472601) so sídlom na adrese: Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Írsko
26.University of Patras, zaregistrovaný na základe gréckeho práva [registračné číslo: EL998219694 (DPH)] so sídlom na adrese: University Campus, 26504 Rio Achaia, Grécko
PRÍLOHA II
Zakladajúci členovia Spoločného podniku pre európske železnice
1.Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, verejná obchodná spoločnosť zaregistrovaná na základe španielskeho práva (registračné číslo: Q2801660H) so sídlom na adrese: Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Španielsko
2.Alstom Transport SA, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo 389 191 982) so sídlom na adrese: 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Francúzsko
3.Konzorcium ANGELRAIL pod vedením MER MEC S.p.A., zaregistrovaný na základe talianskeho práva (registračné číslo: 05033050963) so sídlom na adrese: Via Oberdan, 70, 70043 Monopoli (BA), Taliansko
4.AŽD Praha s.r.o., zaregistrovaný na základe českého práva (registračné číslo: 48029483) so sídlom na adrese: Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Česká republika
5.Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, S.A. (CAF), zaregistrovaný na základe španielskeho práva (registračné číslo: zväzok 983, dvojlist 144, číslo listu SS-329, záznam 239a) so sídlom na adrese: Calle José Miguel Iturrioz n° 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Španielsko
6.Asociación Centro Tecnológico CEIT, zaregistrovaný na základe španielskeho práva (registračné číslo: 28/1986 Register združení vlády autonómnej oblasti Baskicko) so sídlom na adrese: Paseo Manuel Lardizabal, nº 15. Donostia-San Sebastián, Španielsko
7.České dráhy, a.s., zaregistrovaná na základe českého práva (registračné číslo: 70994226, zapísaná v obchodnom registri, ktorý vedie Mestský súd v Prahe, časť B, zápis 8039) so sídlom v Prahe 1, Nábřeží L. Svobody 1222, PSČ 110 15, Česká republika
8.Deutsche Bahn AG, Nemecko
9.Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: VR 2780 v Amtsgericht Bonn) so sídlom na adrese: Linder Höhe, 51147 Kolín, Nemecko
10.European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), zastúpený centrom Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra S.A (CEMOSA), zaregistrovaným na základe španielskeho práva (registračné číslo: A-29021334) so sídlom na adrese: Benaque 9, 29004 Málaga, Španielsko
11.Faiveley Transport SAS, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo 323 288 563 RCS Nanterre) so sídlom na adrese: 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Francúzsko
12.Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A. (FSI), zaregistrovaný na základe talianskeho práva (registračné číslo: R.E.A. 962805) so sídlom na adrese: Croce Rossa 1 – 00161 Rím, Taliansko
13.Hitachi Rail STS S.p.A., zaregistrovaný na základe talianskeho práva (registračné číslo: R.E.A. GE421689) so sídlom v Janove, Taliansko
14.INDRA SISTEMAS S.A., zaregistrovaný na základe španielskeho práva (registračné číslo: A-28599033) so sídlom na adrese: Avenida de Bruselas nº 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Španielsko.
15.PATENTES TALGO S.L.U., zaregistrovaný na základe španielskeho práva (registračné číslo: B-84528553) so sídlom na adrese: Paseo del tren Talgo, nº 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Španielsko.
16.Jernbanedirektorate (Riaditeľstvo nórskych železníc), Oslo, Nórsko
17.Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: HRB91181) so sídlom na adrese: Moosacher Str. 8, 80809 Mníchov, Nemecko
18.Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), zaregistrovaný na základe rakúskeho práva (registračné číslo: FN 247642f) so sídlom na adrese: Am Hauptbahnhof 2, 1100 Viedeň, Rakúsko
19.Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), zaregistrovaná na základe poľského práva (registračné číslo: 0000019193) so sídlom na adrese: Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Varšava, Poľsko
20.ProRail B.V. & NS Groep N.V.
ProRail B.V., zaregistrovaný na základe holandského práva (registračné číslo: 30124359) so sídlom v Utrechte (PIC-nr.: 998208668), Holandsko
NS Groep N.V., zaregistrovaný na základe holandského práva (registračné číslo: 30124358) so sídlom v Utrechte (PIC-nr.: 892354217), Holandsko
21.Siemens Mobility GmbH, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo HRB 237219) so sídlom v Otto-Hahn-Ring 6, Mníchov, Nemecko
22.Société nationale des chemins de fer français SNCF, société anonyme, zaregistrovaná na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 552 049 447) so sídlom na adrese: 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Francúzsko
23.Strukton Rail Nederland B.V., zaregistrovaný na základe holandského práva (registračné číslo: 30139439 Obchodná komora Utrecht), Holandsko
24.THALES SIX GTS France SAS, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 383 470 937) so sídlom na adrese: 4 Avenue des Louvresses – 92230 Gennevilliers, Francúzsko
25.Trafikverket, subjekt verejného sektora, zaregistrovaný na základe švédskeho práva (registračné číslo: 202100-6297) so sídlom v Borlänge (781 89), Švédsko
26.voestalpine Railway Systems GmbH, zaregistrovaný na základe rakúskeho práva (registračné číslo: FN 126714w) so sídlom na adrese: Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Rakúsko
PRÍLOHA III
Zakladajúci členovia Spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba 3
1.AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, zaregistrovaná na základe francúzskeho práva (úradná registrácia 552 016 628 RCS Bobigny) so sídlom na adrese 1 rue de France 93290 Tremblay en France, Francúzsko.
2.Air Navigation Services of the Czech Republic (ANS CR), štátny podnik založený a organizovaný na základe právnych predpisov Českej republiky so sídlom na adrese: Navigační 787, 252 61 Jeneč, Česká republika, Identifikačné číslo spoločnosti: 497 10 371, identifikačné číslo pre DPH: CZ699004742, zaregistrovaný v obchodnom registri, ktorý vedie Mestský súd v Prahe, časť A, zápis 10771.
3.Air traffic services authority (BULATSA), štátny podnik, zaregistrovaný na základe bulharského práva (registračné číslo 000697179) so sídlom na adrese: 1 Brussels blvd, 1540 Sofia, Bulharsko
4.Airbus SAS, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 383 474 814 R.C.S. Toulouse) so sídlom na adrese: 2 Rond Point Émile Dewoitine 31700 Blagnac, Francúzsko.
5.Konzorcium AT-One Consortium, ktoré pozostáva z:
a) Deutsches Zentrum fur Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), zaregistrované združenie podľa zákonov Spolkovej republiky Nemecko s registračným číslom registra združení: VR 2780 so sídlom v Kolíne na adrese: Linder Hoehe, 51147 Kolín, Nemecko
b) Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium (NLR), nadácia založená na základe holandských zákonov s registračným číslom Obchodnej komory: 41150373) so sídlom v Amsterdame na adrese: Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Holandsko
6.Avinor AS, zaregistrovaný na základe nórskeho práva (registračné číslo: 985 198 292) so sídlom v Osle, Nórsko.
7.Boeing Aerospace Spain, SL, zaregistrovaný na základe španielskeho práva, identifikačné číslo pre DPH: B-83053835 so sídlom na adrese: Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Španielsko.
8.Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, zaregistrovaný na základe talianskeho práva (registračné číslo: CE-128446) so sídlom na adrese: Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE) – Taliansko.
9.DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, zaregistrovaný na základe súkromného práva (registračné číslo: HRB 34977) so sídlom v Langen (Hessen), Nemecko.
10.Drone Alliance Europe, nezisková organizácia („Association sans but lucrative/Vereniging zonder winstoogmerk“), zaregistrovaná na základe belgického práva s registračným číslom 0693.860.794 so sídlom na adrese: rue Breydel 34 – 36, 1040 Brusel, Belgicko.
11.Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), zaregistrovaná na základe francúzskeho práva s registračným číslom: 193 112 562 00015 so sídlom na adrese: 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Francúzsko.
12.ENAV S.p.A. akciová spoločnosť zaregistrovaná na základe talianskeho práva, registračné číslo: R.E.A. 965162 so sídlom na adrese: Via Salaria, 716 – 00138 Rím, Taliansko.
13.ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, zaregistrovaný podľa zákona 4/1990 (29. júna 1990) o všeobecných štátnych rozpočtoch (nadácia AENA podľa článku 82) a zákona č. 18/2014 z 15. októbra, ktorým sa schvaľujú naliehavé opatrenia pre rast, konkurencieschopnosť a efektívnosť (zmena názvu na ENAIRE podľa článku 18), IČ DPH: Q2822001J so sídlom na adrese: Parque Empresarial las Mercedes Edificio n°2 Avda. de Aragón, 330, 28022 Madrid, Španielsko
14.Frequentis AG, zaregistrovaný na základe rakúskeho práva (registračné číslo: FN 72115 b) so sídlom na adrese: Innovationsstraße 1, 1100 Viedeň, Rakúsko
15.Flughafen München GmbH, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: HRB 5448, Mníchovský miestny súd) so sídlom na adrese: Nordallee 25, 85356 Munich-Airport, Nemecko
16.Hamburg Aviation e.V., zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: VR 21026) so sídlom v Hamburgu (20355), Nemecko.
17.Honeywell International s.r.o., zaregistrovaný na základe českého práva (identifikačné číslo: 276 17 793) so sídlom na adrese: V parku 2325/16, 148 00 Praha 4, Česká republika.
18.HungaroControl Hungarian Air Navigation Services Private Limited Company, zaregistrovaná na základe maďarského práva (registračné číslo: 01-10-045570) so sídlom na adrese: Igló utca 33-35, 1185 Budapešť, Maďarsko.
19.Indra Sistemas, S.A., zaregistrovaný na základe španielskeho práva pod daňovým identifikačným kódom A-28599033, zapísaný v madridskom obchodnom registri vo všeobecnom zväzku 5465, 4554 oddielu 3 hlavného obchodného registra, dvojlist 80, číslo listu 43677, 1. zápis, so sídlom na adrese: Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid, Španielsko.
20.Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts (EANS - Estonian Air Navigation Services), právna forma verejnej akciovej spoločnosti, zaregistrovaná na základe estónskeho obchodného práva (registračné číslo 10341618) so sídlom na adrese: Harju maakond, rae vald, Rae küla, Kanali põik 3, 10112, Estónsko.
21.Leonardo Società per azioni; skrátený názov: Leonardo S.p.A. zaregistrovaná na základe talianskeho práva (daňové a registračné číslo: 00401990585) so sídlom na adrese: Piazza Monte Grappa 4, 00195 Rím, Taliansko.
22.Lilium GmbH, zapísaný v obchodnom registri miestneho súdu v Mníchove, Nemecko (registračné číslo: HRB 216921) so sídlom v Mníchove, Nemecko.
23.L'OFFICE NATIONAL D'ÉTUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), francúzska agentúra (Établissement public à caractère industriel et commercial) zaregistrovaná na základe francúzskeho práva v obchodnom registri Évry (číslo 775 722 879) so sídlom na adrese: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Francúzsko.
24.Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), verejný subjekt zriadený holandským zákonom o letectve zaregistrovaný na základe holandského práva (registračné číslo: 34367959) so sídlom v Schiphol, Holandsko.
25.Konzorcium NATMIG consortium, ktoré pozostáva z týchto právnických osôb:
a)SINTEF AS, nezisková organizácia pre výskum a technológie zaregistrovaná na základe nórskeho práva (registračné číslo: 919 303 808) so sídlom na adrese: Strindvegen 4 7034 TRONDHEIM, Nórsko
b)Saab AB (publ), zaregistrovaný na základe švédskeho práva (registračné číslo 556036 – 0793) so sídlom v Linköpingu (581 88), Švédsko
c)Airtel ATN Limited, zaregistrovaný na základe írskeho práva (registračné číslo: 287698) so sídlom na adrese: 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Írsko
26.PANSA, štátna právnická osoba organizovaná a pôsobiaca podľa zákona z 8. decembra 2006 o poľskej agentúre pre letecké navigačné služby, číslo v národnom obchodnom registri: 140886771, daňové identifikačné číslo: 5222838321, so sídlom na adrese: Wieżowa 8, 02 – 147 Varšava, Poľsko.
27.Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., zaregistrovaný na základe slovinského práva (registračné číslo: 7254466000) so sídlom v Ajdovščine, Slovinsko.
28.SAFRAN, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 562 082 909 R.C.S. Paris) so sídlom v Paríži, Francúzsko.
29.SCHIPHOL NEDERLAND BV, zaregistrovaný na základe holandského práva (číslo obchodnej komory: 34166584) so sídlom na adrese: SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Holandsko
30.THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, zaregistrovaná podľa zákona THALES AVS pod francúzskym registračným číslom [RCS Bordeaux 612 039 495] so sídlom na adrese: 73 – 75 Avenue Marcel Dassault 33700 Mérignac, Francúzsko.
31.THALES LAS FRANCE SAS, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 319 159 877) so sídlom na adrese: 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Francúzsko.
32.The Alliance for New Mobility Europe (AME) [konzorcium], ktoré tvoria títo členovia:
a)Droniq GmbH, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: HRB 115576) so sídlom na adrese: Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt am Main, Nemecko
b)Unifly, zaregistrovaný na základe belgického práva (registračné číslo: BE0635520937) so sídlom na adrese: Luchthavenlei 7a, 2100 Antverpy, Belgicko.
c)Unisphere, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo: HRB 720337) so sídlom na adrese: Turmstr 5, 78467 Konstanz, Nemecko
d)Dragonflypads, zaregistrovaný na základe francúzskeho práva (registračné číslo: 399 439 835) so sídlom na adrese: 128, rue de la Boétie, 75008 Paríž, Francúzsko.
33.The Borealis Alliance, ktorú tvorí týchto deväť poskytovateľov leteckých navigačných služieb:
a)Fintraffic Air Navigation Services Ltd, zaregistrovaný na základe fínskeho práva (registračné číslo: 2767840-1) so sídlom na adrese: Lentäjäntie 3, PL 157, 01531 Vantaa, Fínsko.
b)Avinor Flysikring AS, zaregistrovaný na základe nórskeho práva (registračné číslo: NO 913 074 270 MVA) so sídlom na adrese: Pb 150, 2061 Gardermoen, Nórsko.
c)Irish Aviation Authority, zaregistrovaný na základe írskeho práva so sídlom na adrese: The Times Building, 11 – 12 D’Olier Street, Dublin 2 – Írsko.
d)Isavia ANS ehf, zaregistrovaný na základe islandského práva (registračné číslo: 591219-1460) so sídlom na adrese: Reykjavíkurflugvöllur, 102 Reykjavík, Island.
e)SJSC „Latvijas gaisa satiksme“ (ďalej len „LGS“), zaregistrovaný na základe lotyšského práva (registračné číslo: 40003038621) so sídlom na adrese: Riga International Airport, Muzeju 3, Marupe, Lotyšsko.
f)Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts (EANS - Estonian Air Navigation Services), zaregistrovaný na základe estónskeho práva (registračné číslo 10341618) so sídlom na adrese: Harju maakond, rae vald, Rae küla, Kanali põik 3, 10112, Estónsko.
g)Luftfartsverket (ďalej len „LFV“), zaregistrovaný na základe švédskeho práva (registračné číslo 202195-0795) so sídlom na adrese: Hospitalsgatan 30, S-601 79 Norrköping – Švédsko.
h)Naviair, štátnom vlastnený podnik zaregistrovaný na základe dánskeho práva so sídlom na adrese: Naviair Allé 1, DK 2770 Kastrup, Dánsko.
34.Konzorcium The COOPANS consortium, ktoré pozostáva z týchto právnických osôb:
a)Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung (ACG), zaregistrovaný na základe rakúskeho práva (registračné číslo 71000m) so sídlom na adrese: Wagramer Strasse 19, A-1220 Viedeň, Rakúsko.
b)Croatia Control Ltd, (CCL), zaregistrovaný na základe chorvátskeho práva (registračné číslo 080328617) so sídlom na adrese: Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Chorvátsko
c)Irish Aviation Authority (IAA), zaregistrovaný na základe írskeho práva (registračné číslo 211082) so sídlom na adrese: The Times Building, 11 – 12 D’Olier Street, Dublin 2 – Írsko.
d)Luftfartsverket, zaregistrovaný na základe švédskeho práva (registračné číslo: 202100-0795) so sídlom v Norrköpingu, Švédsko.
e)NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, zaregistrovaný na základe portugalského práva (registračné číslo 504448064) so sídlom na adrese: Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700 – 008 Lisabon, Portugalsko.
f)Naviair, zaregistrovaný na základe dánskeho práva, vrátane zákona o Naviaire z 26. mája 2010 (registračné číslo 26059763) so sídlom na adrese: Naviair Allé 1 2770 Kastrup, Dánsko.
35.EURÓPSKA ORGANIZÁCIA PRE BEZPEČNOSŤ LETECKEJ PREVÁDZKY (EUROCONTROL), medzivládna organizácia podliehajúca medzinárodnému právu verejnému, zaregistrovaná v Banque Carrefour des Entreprises pod číslom 0923.980.032 so sídlom na adrese: rue de la Fusée 96, 1130 Brusel, Belgicko.
36.Európska vesmírna agentúra, medzivládna organizácia zriadená dohovorom otvoreným na podpis v Paríži 30. mája 1975, ktorý nadobudol platnosť 30. októbra 1980; 24 rue du Général Bertrand, CS 30798, 75345 Paris CEDEX 7, Francúzsko
37.Francúzsky štát – Ministère de la Transition écologique, DGAC (Direction générale de l’aviation civile), DSNA (Direction des services de la navigation aérienne), zaregistrované na základe francúzskeho práva (registračné číslo: SIREN 120 064 019 00074) so sídlom na adrese: 50 Rue Henry Farman 75 720 Paris Cedex 15, Francúzsko.
38.United Technologies Research Centre Ireland Limited, zaregistrovaný na základe írskeho práva (registračné číslo: 472601) so sídlom na adrese: Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Írsko
39.Volocopter GmbH, zaregistrovaný na základe nemeckého práva (registračné číslo HRB 702987) so sídlom na adrese: Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Nemecko
40.VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, zaregistrovaný na základe fínskeho práva (registračné číslo: 26473754) so sídlom v Espoo, Fínsko.