This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020IP0277
European Parliament resolution of 20 October 2020 on intellectual property rights for the development of artificial intelligence technologies (2020/2015(INI))
Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. októbra 2020 o právach duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie (2020/2015(INI))
Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. októbra 2020 o právach duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie (2020/2015(INI))
Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, p. 129–135
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
6.10.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 404/129 |
P9_TA(2020)0277
Práva duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie
Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. októbra 2020 o právach duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie (2020/2015(INI))
(2021/C 404/06)
Európsky parlament,
— |
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej články 4, 16, 26, 114 a 118, |
— |
so zreteľom na Bernský dohovor o ochrane literárnych a umeleckých diel, |
— |
so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (1) a usmerneniach Komisie o lepšej právnej regulácii (COM(2015)0215), |
— |
so zreteľom na Zmluvu Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO) o autorskom práve, Zmluvu WIPO o umeleckých výkonoch a zvukových záznamoch a revidovaný tematický dokument WIPO z 29. mája 2020 o politike duševného vlastníctva a umelej inteligencii, |
— |
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (2), |
— |
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES z 11. marca 1996 o právnej ochrane databáz (3), |
— |
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/24/ES z 23. apríla 2009 o právnej ochrane počítačových programov (4), |
— |
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 z 8. júna 2016 o ochrane nesprístupneného know-how a obchodných informácií (obchodného tajomstva) pred ich neoprávneným získaním, využitím a sprístupnením (5), |
— |
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 z 20. júna 2019 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (6), |
— |
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (7), |
— |
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1807 zo 14. novembra 2018 o rámci pre voľný tok iných ako osobných údajov v Európskej únii (8), |
— |
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1150 z 20. júna 2019 o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb (9), |
— |
so zreteľom na bielu knihu Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii – európsky prístup k excelentnosti a dôvere (COM(2020)0065), |
— |
so zreteľom na činnosť expertnej skupiny na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu, ktorú zriadila Komisia, |
— |
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066) a oznámenie Komisie s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102), |
— |
so zreteľom na usmernenia k preskúmaniu v Európskom patentovom úrade z novembra 2019, |
— |
so zreteľom na pracovný dokument o digitálnom hospodárstve č. 2016/05 Spoločného výskumného centra Komisie a jeho Inštitútu pre technologický výskum budúcnosti s názvom Online platformy z hľadiska hospodárskej politiky, |
— |
so zreteľom na politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu 2019 – 2024 s názvom Ambicióznejšia Únia – Môj plán pre Európu, |
— |
so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu k normám občianskeho práva v oblasti robotiky (10), |
— |
so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
— |
so zreteľom na stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre kultúru a vzdelávanie, |
— |
so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0176/2020), |
A. |
keďže cieľom právneho rámca Únie v oblasti duševného vlastníctva je podporovať inovácie, tvorivosť a prístup k poznatkom a informáciám; |
B. |
keďže v článku 118 ZFEÚ sa stanovuje, že zákonodarca Únie stanoví opatrenia na vytvorenie európskych práv duševného vlastníctva s cieľom zabezpečiť jednotnú ochranu týchto práv v celej Únii; keďže jednotný trh umožňuje silnejší hospodársky rast potrebný na zabezpečenie prosperity občanov Únie; |
C. |
keďže nedávny vývoj v oblasti umelej inteligencie a podobných vznikajúcich technológií predstavuje značný technologický pokrok, ktorý vytvára príležitosti a výzvy pre občanov Únie, podniky, verejné správy, tvorcov a odvetvie obrany; |
D. |
keďže technológie umelej inteligencie môžu sťažiť vysledovateľnosť práv duševného vlastníctva a ich uplatňovanie v súvislosti s výstupmi umelej inteligencie, a tým zabraňujú spravodlivému odmeňovaniu ľudských tvorcov, ktorých pôvodná práca sa používa na napájanie týchto technológií; |
E. |
keďže pri upevňovaní pozície Únie ako svetového lídra v oblasti technológií umelej inteligencie musí byť cieľom úsilie o znovunadobudnutie a ochranu digitálnej a priemyselnej zvrchovanosti Únie, zabezpečenie jej konkurencieschopnosti a podpora a ochrana inovácií, a musí sa pri ňom vyžadovať štrukturálna reforma priemyselnej politiky Únie s cieľom umožniť Únii dostať sa na vedúcu pozíciu v oblasti technológií umelej inteligencie a zároveň rešpektovať kultúrnu rozmanitosť; keďže celosvetové vedúce postavenie Únie v oblasti umelej inteligencie si vyžaduje účinný systém duševného vlastníctva prispôsobený digitálnemu veku, ktorý by inovátorom umožnil prinášať na trh nové produkty; keďže silné záruky sú nevyhnutné na ochranu patentového systému Únie pred zneužívaním, ktoré má nepriaznivý vplyv na inovatívnych vývojárov umelej inteligencie; keďže prístup k umelej inteligencii sústredený na človeka, ktorý je v súlade s etickými zásadami a ľudskými právami, je potrebný na to, aby technológia naďalej zostala nástrojom, ktorý slúži ľudom a verejnému blahu; |
F. |
keďže úroveň Únie je vhodnou úrovňou na reguláciu v oblasti technológií umelej inteligencie s cieľom zabrániť roztrieštenosti jednotného trhu a rozdielnosti vnútroštátnych ustanovení a usmernení; keďže plne harmonizovaný regulačný rámec Únie v oblasti umelej inteligencie bude mať potenciál stať sa legislatívnou referenčnou hodnotou na medzinárodnej úrovni; keďže nové spoločné pravidlá pre systémy umelej inteligencie by mali mať formu nariadenia s cieľom stanoviť rovnaké normy v celej Únii a keďže právne predpisy musia byť nadčasové, aby sa zabezpečilo, že sa budú môcť prispôsobiť rýchlemu rozvoju týchto technológií, a musia sa monitorovať prostredníctvom dôkladných posúdení vplyvu; keďže právna istota prispieva k technologickému rozvoju a keďže dôvera verejnosti v nové technológie je nevyhnutná pre rozvoj tohto odvetvia vzhľadom na to, že posilňuje konkurenčnú výhodu Únie; keďže regulačný rámec upravujúci oblasť umelej inteligencie by mal preto vzbudzovať dôveru v bezpečnosť a spoľahlivosť umelej inteligencie a zabezpečovať rovnováhu medzi ochranou verejnosti a podnikateľskými stimulmi na investovanie do inovácií; |
G. |
keďže umelá inteligencia a súvisiace technológie sú založené na výpočtových modeloch a algoritmoch, ktoré sa v zmysle Európskeho patentového dohovoru považujú za matematické metódy a teda nie sú samy osebe patentovateľné; keďže matematické metódy a počítačové programy sa môžu chrániť patentmi podľa článku 52 ods. 3 Európskeho patentového dohovoru vtedy, keď sa používajú ako súčasť systému umelej inteligencie, ktorá prispieva k vytvoreniu ďalšieho technického účinku; keďže vplyv takejto potenciálnej patentovej ochrany by sa mal dôkladne posúdiť; |
H. |
keďže umelá inteligencia a súvisiace technológie sú založené na tvorbe a vykonávaní počítačových programov, ktoré samy osebe podliehajú osobitnému režimu ochrany autorských práv, podľa ktorého sa môže chrániť iba vyjadrenie počítačového programu, nie však nápady, metódy a zásady, na ktorých sa zakladá akýkoľvek jeho prvok; |
I. |
keďže sa udeľuje čoraz viac patentov týkajúcich sa umelej inteligencie; |
J. |
keďže rozvoj umelej inteligencie a súvisiacich technológií vyvoláva otázky týkajúce sa ochrany inovácií samotných a uplatňovania práv duševného vlastníctva v súvislosti s materiálmi, obsahom alebo údajmi generovanými umelou inteligenciou a súvisiacimi technológiami, ktoré môžu mať priemyselnú alebo umeleckú povahu a vytvárajú rôzne obchodné príležitosti; keďže v tejto súvislosti je dôležité rozlišovať medzi výtvormi ľudskej činnosti s pomocou umelej inteligencie a výtvormi, ktoré samostatne vygenerovala umelá inteligencia; |
K. |
keďže umelá inteligencia a súvisiace technológie vo veľkej miere závisia od už existujúceho obsahu a veľkého objemu údajov; keďže lepší transparentný a otvorený prístup k istým iným ako osobným údajom a databázam v Únii, najmä pre MSP a startupy, ako aj interoperabilita údajov, ktorá obmedzuje účinky zablokovania, budú zohrávať zásadnú úlohu pri presadzovaní vývoja európskej umelej inteligencie a podporovaní konkurencieschopnosti európskych spoločností na celosvetovej úrovni; keďže pri získavaní osobných údajov sa musia rešpektovať základné práva a pravidlá ochrany údajov a vyžaduje sa prispôsobené riadenie, najmä pokiaľ ide o správu údajov a transparentnosť údajov, ktoré sa používajú pri vývoji a zavádzaní technológií umelej inteligencie, a to v celom životnom cykle systému založeného na umelej inteligencii; |
1. |
berie na vedomie bielu knihu Komisie o umelej inteligencii – európsky prístup k excelentnosti a dôvere a Európsku dátovú stratégiu; zdôrazňuje, že prístupy, ktoré sa v nich uvádzajú, by mohli prispieť k uvoľneniu potenciálu umelej inteligencie sústredenej na človeka v EÚ; konštatuje však, že Komisia nerieši otázku ochrany práv duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom umelej inteligencie a súvisiacich technológií, a to napriek zásadnému významu týchto práv; zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť spoločný európsky dátový priestor, a domnieva sa, že používanie tohto priestoru bude zohrávať významnú úlohu pri inováciách a tvorivosti v hospodárstve Únie, ktoré by sa mali stimulovať; zdôrazňuje, že Únia by mala zohrávať zásadnú úlohu pri stanovovaní základných zásad pre vývoj, zavádzanie a používanie umelej inteligencie bez toho, aby brzdila jej pokrok alebo zabraňovala hospodárskej súťaži; |
2. |
zdôrazňuje, že rozvoj umelej inteligencie a súvisiacich technológií v odvetviach dopravy a cestovného ruchu prinesie inovácie, výskum, mobilizáciu investícií a značné výhody pre hospodárstvo, spoločnosť, životné prostredie, verejnosť a bezpečnosť a zároveň zvýši atraktívnosť týchto odvetví pre budúce generácie a vytvorí nové pracovné príležitosti a udržateľnejšie obchodné modely, no tiež zdôrazňuje, že by nemal spôsobovať ujmu alebo škodu ľuďom alebo spoločnosti; |
3. |
zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť operačný a plne harmonizovaný regulačný rámec v oblasti technológií umelej inteligencie; navrhuje, aby mal takýto rámec podobu nariadenia, nie smernice, s cieľom zabrániť roztrieštenosti európskeho digitálneho jednotného trhu a podporiť inovácie; |
4. |
vyzýva Komisiu, aby vzala do úvahy sedem kľúčových požiadaviek stanovených v usmerneniach expertnej skupiny na vysokej úrovni, ktoré uvítala vo svojom oznámení z 8. apríla 2019 (11), a riadne ich vykonala vo všetkých právnych predpisoch týkajúcich sa umelej inteligencie; |
5. |
zdôrazňuje, že vývoj, zavádzanie a používanie technológií umelej inteligencie a rozvoj globálneho dátového hospodárstva si vyžadujú riešenie dôležitých technických, sociálnych, hospodárskych, etických a právnych otázok v rôznych oblastiach politiky vrátane práv duševného vlastníctva a ich vplyvu na tieto oblasti politiky; zdôrazňuje, že na uvoľnenie potenciálu technológií umelej inteligencie je potrebné odstrániť zbytočné právne prekážky, aby nenarúšali rast rozvíjajúceho sa dátového hospodárstva Únie alebo inovácie v ňom; žiada, aby sa vykonalo posúdenie vplyvu, pokiaľ ide ochranu práv duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie; |
6. |
zdôrazňuje zásadný význam vyváženej ochrany práv duševného vlastníctva v súvislosti s technológiami umelej inteligencie a viacrozmernej povahy takejto ochrany a zároveň zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť vysokú úroveň ochrany práv duševného vlastníctva, vytvoriť právnu istotu a budovať dôveru potrebnú na podporu investícií do týchto technológií a zabezpečiť ich dlhodobú životaschopnosť a používanie spotrebiteľmi; domnieva sa, že Únia má potenciál zaujať vedúcu pozíciu pri vytváraní technológií umelej inteligencie, a to prijatím operačného regulačného rámca, ktorý sa bude pravidelne posudzovať z hľadiska technologického vývoja, a vykonávaním proaktívnych verejných politík, najmä pokiaľ ide o programy odbornej prípravy a finančnú podporu pre výskum a spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom; opakovane zdôrazňuje potrebu zabezpečiť dostatočný priestor na vývoj nových technológií, produktov a služieb; zdôrazňuje, že vytvorenie priaznivého prostredia pre tvorivosť a inovácie tým, že tvorcovia budú podnecovaní k používaniu technológií umelej inteligencie, nesmie ísť na úkor záujmov ľudských tvorcov ani etických zásad Únie; |
7. |
domnieva sa tiež, že Únia musí riešiť rôzne aspekty umelej inteligencie prostredníctvom vymedzení, ktoré sú technologicky neutrálne a dostatočne pružné na to, aby sa mohli vzťahovať na budúci technologický vývoj, ako aj nasledujúce použitia; domnieva sa, že je potrebné naďalej uvažovať o interakciách medzi umelou inteligenciou a právami duševného vlastníctva, a to z hľadiska úradov pre duševné vlastníctvo, ako aj používateľov; domnieva sa, že výzva, akou je posudzovanie aplikácií umelej inteligencie, vytvára potrebu istých požiadaviek na transparentnosť a vývoja nových metód, ako sú napríklad adaptívne vzdelávacie systémy, ktoré sa môžu po každom zadaní údajov opätovne upraviť, takže určité vopred zverejnené informácie budú bez účinku; |
8. |
zdôrazňuje, že je dôležité, aby streamingové služby používali algoritmy transparentným a zodpovedným spôsobom tak, aby bol lepšie zabezpečený prístup ku kultúrnemu a tvorivému obsahu v rôznych formách a jazykoch, ako aj nezaujatý prístup k európskym dielam; |
9. |
odporúča uprednostniť odvetvové posúdenie a posúdenie podľa druhu dôsledkov technológií umelej inteligencie v oblasti práv duševného vlastníctva; domnieva sa, že pri takomto prístupe by sa mali zohľadniť napríklad miera ľudského zásahu, autonómnosť umelej inteligencie, význam úlohy a pôvodu použitých údajov a materiálu chráneného autorským právom, ako aj možné zapojenie iných dôležitých faktorov; pripomína, že každým prístupom sa musí zabezpečiť správna rovnováha medzi potrebou chrániť investované zdroje a úsilie a potrebou stimulovať tvorbu a výmenu; zastáva názor, že na účely posúdenia ľudského zásahu, pokiaľ ide o algoritmické údaje umelej inteligencie, je potrebný dôkladnejší výskum; domnieva sa, že prelomové technológie, ako je umelá inteligencia, ponúkajú malým aj veľkým spoločnostiam príležitosť rozvíjať produkty s vedúcim postavením na trhu; domnieva sa, že všetky spoločnosti by mali využívať rovnako efektívnu a účinnú ochranu práv duševného vlastníctva; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby prostredníctvom Programu pre jednotný trh a centier digitálnych inovácií ponúkli startupom a MSP podporu pri ochrane ich produktov; |
10. |
navrhuje posúdiť najmä vplyv a dôsledky technológií umelej inteligencie a súvisiacich technológií v rámci súčasného systému patentového práva, ochrannej známky a ochrany dizajnu, autorských práv a súvisiacich práv vrátane uplatniteľnosti právnej ochrany databáz a počítačových programov a ochrany nesprístupneného know-how a obchodných informácií („obchodného tajomstva“) pred ich neoprávneným získaním, využitím a sprístupnením; uznáva potenciál technológií umelej inteligencie zlepšiť presadzovanie práv duševného vlastníctva, a to bez ohľadu na potrebu ľudského overovania a preskúmania, najmä ak ide o právne dôsledky; ďalej zdôrazňuje potrebu posúdiť, či by sa zmluvné právo malo zaktualizovať s cieľom čo najlepšie chrániť spotrebiteľov a či je potrebné upraviť pravidlá hospodárskej súťaže v záujme riešenia zlyhaní trhu a prípadov zneužitia v digitálnom hospodárstve, potrebu vytvoriť komplexnejší právny rámec pre hospodárske odvetvia, ktoré používajú umelú inteligenciu, čím sa európskym spoločnostiam a dôležitým zainteresovaným stranám umožní rozšíriť sa, a potrebu vytvoriť právnu istotu; zdôrazňuje, že ochrana duševného vlastníctva sa vždy musí zosúladiť s inými základnými právami a slobodami; |
11. |
poukazuje na to, že matematické metódy samy osebe sú vylúčené z patentovateľnosti, pokiaľ sa nepoužívajú na technické účely v súvislosti s technickými vynálezmi, ktoré sú samy patentovateľné, iba ak boli splnené uplatniteľné kritériá týkajúce sa vynálezov; ďalej poukazuje na to, že ak sa vynález týka metódy zahŕňajúcej technické prostriedky alebo technického zariadenia, jeho účel posudzovaný ako celok má v skutočnosti technickú povahu, a preto nie je vylúčený z patentovateľnosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu rámca patentovej ochrany pri stimulovaní tvorby vynálezov umelej inteligencie a podpore ich šírenia, ako aj potrebu vytvárať príležitosti pre európske spoločnosti a startupy s cieľom podporovať rozvoj a používanie umelej inteligencie v Európe; poukazuje na to, že patenty nevyhnutné pre normy zohrávajú kľúčovú úlohu pri vývoji a šírení nových technológií umelej inteligencie a súvisiacich technológií a pri zabezpečovaní interoperability; vyzýva Komisiu, aby podporovala vytváranie medziodvetvových noriem a formálnu normalizáciu; |
12. |
konštatuje, že patentová ochrana sa môže poskytnúť za predpokladu, že vynález je nový a nie je samozrejmý a obsahuje inovatívny prvok; ďalej konštatuje, že patentové právo vyžaduje komplexný opis základnej technológie, čo môže pre určité technológie umelej inteligencie predstavovať problém vzhľadom na zložitosť odôvodňovania; zdôrazňuje tiež právne problémy spojené s reverzným inžinierstvom, ktoré predstavuje výnimku z ochrany autorských práv vzťahujúcej sa na počítačové programy a z ochrany obchodných tajomstiev, ktoré zasa majú zásadný význam pre inovácie a výskum a mali by sa náležite zohľadniť v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosti, pokiaľ ide o primerané testovanie produktov, a to napríklad modulárnym spôsobom, bez toho, aby boli držitelia práv duševného vlastníctva alebo obchodné tajomstvá vystavení riziku v dôsledku rozsiahleho sprístupňovania ľahko napodobiteľných produktov; zdôrazňuje, že technológie umelej inteligencie by mali byť verejne dostupné na vzdelávacie a výskumné účely, ako sú napríklad účinnejšie metódy učenia; |
13. |
konštatuje, že posilnenie tvorivého procesu generovania obsahu umeleckej povahy môže vyvolať otázky v súvislosti s vlastníctvom práv duševného vlastníctva, ktoré sa na uvedený obsah vzťahujú; v tejto súvislosti sa domnieva, že by nebolo vhodné udeliť právnu subjektivitu technológiám umelej inteligencie, a poukazuje na negatívny vplyv takejto možnosti na stimulovanie ľudských tvorcov; |
14. |
poukazuje na rozdiel medzi výtvormi ľudskej činnosti s pomocou umelej inteligencie a výtvormi generovanými umelou inteligenciou, pričom výtvory generované umelou inteligenciou prinášajú nové regulačné výzvy týkajúce sa ochrany práv duševného vlastníctva, ako sú otázky vlastníctva, vynálezcovstva a primeraného odmeňovania, ako aj problémy spojené s potenciálnou koncentráciou trhu; ďalej sa domnieva, že práva duševného vlastníctva súvisiace s vývojom technológií umelej inteligencie by sa mali odlišovať od práv duševného vlastníctva, ktoré sa potenciálne priznávajú v prípade výtvorov generovaných umelou inteligenciou; zdôrazňuje, že ak sa umelá inteligencia používa len ako nástroj, ktorý autorovi pomáha v tvorivom procese, naďalej sa uplatňuje súčasný rámec duševného vlastníctva; |
15. |
zastáva názor, že technické výtvory generované technológiou umelej inteligencie musia byť chránené podľa právneho rámca práv duševného vlastníctva s cieľom podporiť investovanie do tejto formy tvorby a zlepšiť právnu istotu pre občanov, podniky a vynálezcov, keďže zatiaľ patria medzi hlavných používateľov technológií umelej inteligencie; domnieva sa, že diela, ktoré samostatne vytvárajú umelí agenti a roboty, nemusia byť oprávnené na ochranu autorských práv, aby sa dodržala zásada originality, ktorá súvisí s fyzickou osobou, a pretože pojem „tvorivá duševná činnosť“ sa vzťahuje na osobnosť autora; vyzýva Komisiu, aby podporovala horizontálny a technologicky neutrálny prístup založený na dôkazoch k spoločným a jednotným ustanoveniam o autorských právach uplatniteľným na diela vytvorené umelou inteligenciou v Únii, ak sa rozhodne, že tieto diela by mohli byť oprávnené na ochranu autorských práv; odporúča, aby sa prípadné vlastníctvo práv priznalo iba tým fyzickým alebo právnickým osobám, ktoré dielo vytvorili zákonným spôsobom, a iba ak držiteľ autorských práv udelil povolenie, ak sa používa materiál chránený autorským právom, pokiaľ sa neuplatňujú výnimky alebo obmedzenia v oblasti autorského práva; zdôrazňuje, že je dôležité uľahčiť prístup k údajom a výmene údajov, otvoreným normám a technológii s otvoreným zdrojom a zároveň podporovať investície a inovácie; |
16. |
konštatuje, že umelá inteligencia umožňuje spracúvať veľké množstvo údajov týkajúcich sa súčasného stavu alebo existencie práv duševného vlastníctva; zároveň konštatuje, že umelá inteligencia alebo súvisiace technológie, ktoré sa používajú pri registrácii na účely priznávania práv duševného vlastníctva a pri určovaní zodpovednosti za ich porušovanie, nemôžu nahradiť ľudskú kontrolu vykonávanú v jednotlivých prípadoch, a to s cieľom zabezpečiť kvalitu a spravodlivosť rozhodnutí; konštatuje, že umelá inteligencia postupne nadobúda schopnosť vykonávať úlohy, ktoré zvyčajne vykonávajú ľudia, a preto zdôrazňuje, že je potrebné stanoviť primerané záruky vrátane systémov navrhovania pod dohľadom človeka (tzv. human-in-the-loop), pokiaľ ide o procesy kontroly a revízie, transparentnosť, zodpovednosť a overovanie rozhodovacieho procesu umelej inteligencie; |
17. |
v súvislosti s používaním iných ako osobných údajov technológiami umelej inteligencie konštatuje, že zákonné použitie diel chránených autorskými právami, a iných materiálov a súvisiacich údajov vrátane už existujúceho obsahu, vysokokvalitných súborov údajov a metaúdajov sa musí posudzovať v súvislosti s existujúcimi pravidlami týkajúcimi sa obmedzení a výnimiek v oblasti ochrany autorských práv, ako je výnimka týkajúca sa vyťažovania textov a dát, ako sa stanovuje v smernici o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu; žiada ďalšie objasnenie, pokiaľ ide o ochranu údajov podľa právnych predpisov v oblasti autorského práva a potenciálnu ochrannú známku a ochranu priemyselných dizajnov v prípade diel vytvorených samostatne prostredníctvom aplikácií umelej inteligencie; domnieva sa, že dobrovoľná výmena iných ako osobných údajov medzi podnikmi a odvetviami by sa mala podporovať a mala by byť založená na spravodlivých zmluvných dohodách vrátane licenčných zmlúv; upozorňuje na otázky týkajúce sa práv duševného vlastníctva, ktoré vznikajú pri vytváraní tzv. deep fakes, falošných obrázkov alebo videí, na základe nesprávnych, zmanipulovaných alebo jednoducho nekvalitných údajov, a to bez ohľadu na také deep fakes, ktoré obsahujú údaje, ktoré môžu byť chránené autorským právom; vyjadruje znepokojenie nad možnosťou masovej manipulácie občanov s cieľom destabilizovať demokracie a žiada posilniť zvyšovanie informovanosti a mediálnu gramotnosť, ako aj sprístupniť naliehavo potrebné technológie umelej inteligencie na účely overovania faktov a informácií; domnieva sa, že kontrolovateľné záznamy iných ako osobných údajov, ktoré sa používajú v celých životných cykloch technológií založených na umelej inteligencii v súlade s pravidlami ochrany údajov, by mohli uľahčiť sledovanie používania diel chránených autorskými právami, a tým aj lepšie chrániť držiteľov práv a prispievať k ochrane súkromia; zdôrazňuje, že technológie umelej inteligencie by mohli byť užitočné pri presadzovaní práv duševného vlastníctva, no v takom prípade by si vyžadovali ľudskú kontrolu a záruku, že akékoľvek rozhodovacie systémy založené na umelej inteligencii budú plne transparentné; zdôrazňuje, že akýkoľvek budúci režim umelej inteligencie nesmie obísť možné požiadavky pre technológie s otvoreným zdrojom vo verejnom obstarávaní alebo zabrániť prepojenosti digitálnych služieb; konštatuje, že systémy umelej inteligencie sú založené na softvéroch a štatistických modeloch, ktoré môžu obsahovať chyby; zdôrazňuje, že výstupy umelej inteligencie nesmú byť diskriminačné a že jedným z najúčinnejších spôsobov, ako znížiť zaujatosť v systémoch umelej inteligencie je v čo najväčšej možnej miere podľa práva Únie zabezpečiť, že na účely odbornej prípravy a strojového učenia sa sprístupní maximálne množstvo iných ako osobných údajov; vyzýva Komisiu, aby zvážila použitie verejne dostupných údajov na takéto účely; |
18. |
zdôrazňuje význam plného vykonávania stratégie digitálneho jednotného trhu s cieľom zlepšiť prístupnosť a interoperabilitu iných ako osobných údajov v EÚ; zdôrazňuje, že Európskou dátovou stratégiou sa musí zabezpečiť rovnováha medzi podporou toku údajov, širším prístupom k nim a ich výmenou na jednej strane a ochranou práv duševného vlastníctva a obchodných tajomstiev na strane druhej, pričom sa budú rešpektovať pravidlá ochrany údajov a súkromia; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti je potrebné posúdiť, či sú pravidlá Únie týkajúce sa duševného vlastníctva vhodným nástrojom na ochranu údajov vrátane odvetvových údajov potrebných na rozvoj umelej inteligencie, a zároveň pripomína, že štruktúrované údaje, ako sú databázy, sa zvyčajne nemusia považovať za údaje, ak sa na ne vzťahuje ochrana duševného vlastníctva; domnieva sa, že by sa mali poskytovať komplexné informácie o používaní údajov, na ktoré sa vzťahuje ochrana duševného vlastníctva, najmä v kontexte vzťahov medzi platformami a podnikmi; víta zámer Komisie vytvoriť spoločný európsky dátový priestor; |
19. |
konštatuje, že Komisia zvažuje potrebu právnych predpisov v prípade otázok, ktoré majú vplyv na vzťahy medzi hospodárskymi subjektmi, ktorých účelom je používať iné ako osobné údaje, a víta možnú revíziu smernice o databázach a prípadné objasnenie uplatňovania smernice o ochrane obchodného tajomstva ako všeobecného rámca; so záujmom očakáva výsledky verejnej konzultácie o Európskej dátovej stratégii, ktorú začala Komisia; |
20. |
zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Komisia zamerala na poskytovanie vyváženej ochrany duševného vlastníctva založenej na inováciách k prospechu európskych vývojárov umelej inteligencie, posilnenie medzinárodnej konkurencieschopnosti európskych spoločností, a to aj proti nekalému taktizovaniu v súdnych konaniach, a zabezpečenie najvyššej úrovne právnej istoty pre používateľov najmä počas medzinárodných rokovaní, predovšetkým pokiaľ ide o prebiehajúce diskusie o umelej inteligencii a dátovej revolúcii pod záštitou WIPO; víta, že Komisia nedávno predložila stanoviská Únie k tematickému dokumentu WIPO o politike duševného vlastníctva a umelej inteligencii na verejnú konzultáciu v rámci WIPO; v tejto súvislosti pripomína etickú povinnosť Únie podporovať rozvoj na celom svete tým, že bude uľahčovať cezhraničnú spoluprácu v oblasti umelej inteligencie, a to aj prostredníctvom obmedzení a výnimiek týkajúcich sa cezhraničného výskumu a vyťažovania textov a dát, ako sa stanovuje v smernici o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu; |
21. |
je si plne vedomý toho, že na dosiahnutie skutočného pokroku v oblasti umelej inteligencie bude treba zabezpečiť verejné investície do infraštruktúry, odbornú prípravu v oblasti digitálnych zručností a významné zlepšenia, pokiaľ ide o pripojiteľnosť a interoperabilitu; zdôrazňuje preto význam bezpečných a udržateľných sietí 5G pre plné zavedenie technológií umelej inteligencie, no predovšetkým význam práce potrebnej na úrovni infraštruktúry a jej bezpečnosti v celej Únii; berie na vedomie intenzívnu patentovaciu činnosť týkajúcu sa umelej inteligencie v odvetví dopravy; vyjadruje znepokojenie nad tým, že to môže viesť k rozsiahlym súdnym sporom, ktoré poškodia priemysel ako celok, a tiež ovplyvniť bezpečnosť dopravy, ak sa v súvislosti s rozvojom technológií súvisiacich s umelou inteligenciou bezodkladne nevytvoria právne predpisy na úrovni Únie; |
22. |
podporuje ochotu Komisie vyzvať kľúčových aktérov z výrobného odvetvia, ako sú výrobcovia v odvetví dopravy, inovátori v oblasti umelej inteligencie a pripojiteľnosti, poskytovatelia služieb v odvetví cestovného ruchu a iní aktéri v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu, aby sa dohodli na podmienkach, za ktorých budú ochotní vymieňať si údaje; |
23. |
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, ako aj parlamentom a vládam členských štátov. |
(1) Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92.
(3) Ú. v. EÚ L 77, 27.3.1996, s. 20.
(4) Ú. v. EÚ L 111, 5.5.2009, s. 16.
(5) Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 1.
(6) Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 56.
(7) Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.
(8) Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 59.
(9) Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 57.
(10) Ú. v. EÚ C 252, 18.7.2018, s. 239.
(11) Budovanie dôvery v umelú inteligenciu sústredenú na človeka (COM(2019)0168).