EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013SC0034
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document PRODUCT SAFETY AND MARKET SURVEILLANCE PACKAGE A proposal for a Regulation of the European Parliament and the Council on consumer product safety and a proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on market surveillance for products
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument BALÍK O BEZPEČNOSTI VÝROBKOV A DOHĽADE NAD TRHOM Návrh na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o bezpečnosti spotrebných výrobkov a na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o dohľade nad trhom s výrobkami
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument BALÍK O BEZPEČNOSTI VÝROBKOV A DOHĽADE NAD TRHOM Návrh na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o bezpečnosti spotrebných výrobkov a na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o dohľade nad trhom s výrobkami
/* SWD/2013/034 final */
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument BALÍK O BEZPEČNOSTI VÝROBKOV A DOHĽADE NAD TRHOM Návrh na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o bezpečnosti spotrebných výrobkov a na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o dohľade nad trhom s výrobkami /* SWD/2013/034 final */
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument BALÍK O BEZPEČNOSTI VÝROBKOV A DOHĽADE
NAD TRHOM Návrh na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady o bezpečnosti spotrebných výrobkov a na
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o dohľade nad trhom s výrobkami
1. Zhrnutie opisu problému,
subsidiarita a ciele 1.1. Politický kontext Voľný pohyb bezpečného tovaru
vyhovujúceho požiadavkám právnych predpisov je jedným zo základných stavebných
kameňov Európskej únie. Táto zásada je dôležitým pilierom jednotného trhu
a umožňuje spotrebiteľom a podnikom nakupovať
a predávať tovar v inom členskom štáte. Toto zhrnutie vplyvu sa týka vyrobeného
nepotravinového tovaru, ktorý podlieha buď pravidlám harmonizácie
v rámci EÚ pre špecifické kategórie výrobkov, alebo smernici 2001/95/ES
o všeobecnej bezpečnosti výrobkov („smernica o všeobecnej
bezpečnosti výrobkov“), ktoré platia pre spotrebné výrobky. Uvedeným
súborom pravidiel EÚ sa zaviedli požiadavky na bezpečnosť
veľkého počtu výrobkov, zatiaľ čo zvyšné kategórie výrobkov
sa riadia ustanoveniami zmluvy o voľnom pohybe a zásadou
vzájomného uznávania. Účinný dohľad nad trhom by mal
umožniť, aby bolo možné nebezpečné alebo inak škodlivé výrobky
identifikovať a buď ponechať na trhu, alebo ich z neho
stiahnuť, a mal by zároveň poskytnúť priestor na
penalizáciu hospodárskych subjektov, ktorých správanie je bezohľadné
či dokonca trestné. Mal by slúžiť aj ako silný odstrašujúci nástroj.
Na jednotnom trhu s voľným pohybom tovaru je potrebné riadne koordinovať
dohľad nad trhom a vedieť v jeho rámci pohotovo
reagovať na veľkom priestore. Avšak inštancia dohľadu nad trhom nedrží krok
s vývojom regulačného rámca v Únii. V poslednom
desaťročí boli urobené určité kroky k náprave vykonaním
smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ktorú bolo treba
transponovať do 15. januára 2004, a nadobudnutím účinnosti
nariadenia (ES) č. 765/2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a
dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh, dňa 1.
januára 2010. Tieto právne nástroje spolu s pravidlami dohľadu nad
trhom zahrnutými do odvetvovo špecifických harmonizačných právnych
predpisov Únie dnes poskytujú právny základ EÚ v oblasti trhového
dohľadu nad všetkými spotrebnými výrobkami (harmonizovanými i neharmonizovanými)
a všetkými harmonizovanými výrobkami (pre spotrebiteľov
i profesionálnych klientov). Pravidlá dohľadu nad trhom sú však
rozkúskované a nachádzajú sa v rôznych častiach právnych
predpisov Únie (nariadenie č. 765/2008, smernica o všeobecnej bezpečnosti
výrobkov a odvetvovo špecifické harmonizačné právne predpisy Únie),
čo vytvára zmätok tak na strane hospodárskych subjektov, ako aj
u vnútroštátnych orgánov, Celková štruktúra
pravidiel Únie týkajúcich sa bezpečnosti výrobkov a ich súladu
s právnymi predpismi Výrobky || Spotrebné || Pre profesionálnych používateľov Harmonizované || odvetvovo špecifické smernice a nariadenia a smernica o všeobecnej bezpečnosti výrobkov || odvetvovo špecifické smernice a nariadenia Neharmonizované || smernica o všeobecnej bezpečnosti výrobkov || vnútroštátne pravidlá bezpečnosti výrobkov podľa „nariadenia o vzájomnom uznávaní“, články 34 až 36 ZFEÚ Táto iniciatíva je jedným z dôležitých
opatrení Európskeho programu pre spotrebiteľov[1] a Aktu o jednotnom
trhu II[2],
pričom oba boli prijaté Komisiou v roku 2012. 1.2. Vymedzenie problému –
Nebezpečné výrobky a výrobky nevyhovujúce podmienkam právnych
predpisov na jednotnom trhu Vnútorný trh s výrobkami je nesmierne veľký.
V roku 2010 dosiahol vnútorný trh EÚ s harmonizovanými
a neharmonizovanými spotrebnými výrobkami takmer jeden bilión. Hodnota
harmonizovaných odvetví (vrátane spotrebného tovaru a tovaru pre
profesionálnych používateľov) v EÚ-27 sa odhaduje na minimálne 2 100
mld. EUR. Vnútorný trh EÚ by mal byť miestom, kde sa
bezpečné výrobky môžu voľne pohybovať. Účinné
uplatňovanie zásady voľného pohybu v oblasti bezpečnosti
výrobkov si vyžaduje, aby bolo posudzovanie bezpečnosti výrobku –
a potom aj rozhodovanie o tom, či ho ponechať na trhu,
alebo nie – vykonávané rovnako vo všetkých členských štátoch. Voľný
obeh bezpečných výrobkov by mal byť presadzovaný
a nebezpečné výrobky by sa mali dať účinne vysledovať
a odstrániť z jednotného trhu EÚ. 1.2.1. Problém č. 1:
Ťažkosti s plnením požiadaviek obsiahnutých v právnych
predpisoch EÚ o bezpečnosti výrobkov Plnenie požiadaviek v právnych predpisoch EÚ
o bezpečnosti výrobkov je pre hospodárske subjekty často
ťažké, pretože vo všeobecnosti požiadavky pre tzv. neharmonizované výrobky
nie sú konzistentné s požiadavkami pre harmonizované výrobky. Okrem toho
požiadavky na bezpečnosť výrobkov v neharmonizovanej oblasti sú
často dvojznačné a chýbajú v nich podrobné referenčné kritériá
na ohodnotenie bezpečnosti, zatiaľ čo v harmonizovanej
oblasti sa stáva, že rôzne a vzájomne sa prekrývajúce aspekty
bezpečnosti výrobkov podkopávajú právnu istotu. Nebezpečné výrobky ako aj tie, ktoré
nevyhovujú požiadavkám právnych predpisov, nielenže ohrozujú spotrebiteľov
a ostatných používateľov, ale majú aj dôležité hospodárske dôsledky:
spôsobujú nekalú hospodársku súťaž. Hospodárske subjekty, ktoré sa
neprispôsobujú pravidlám, môžu výrazne ušetriť na výdavkoch súvisiacich s
plnením požiadaviek. Potom môžu ponúkať výrobky za nižšie ceny ako ich
konkurenti, ktorí rešpektujú právo. V odvetviach, kde lacné výrobky z dovozu
spôsobujú tvrdé konkurenčné prostredie je európsky priemysel znevýhodnený.
Takáto situácia „trestá“ výrobcu dodržiavajúceho právo, keďže dodržiavanie
znamená znevýhodnenie v hospodárskej súťaži. So silnejúcou globalizáciou obchodu sa problém
nebezpečných a nevyhovujúcich výrobkov týka v čoraz väčšej
miere tovaru dovážaného z tretích krajín (ale nie výlučne tohto
tovaru). 1.2.2. Problém č. 2:
Fragmentácia dohľadu nad trhom s výrobkami na jednotnom trhu Napriek rozsiahlej harmonizácii bezpečnostných
noriem a ďalších požiadaviek na výrobky (napr. environmentálnych)
v rámci Únie ako aj skutočnosti, že mnohé výrobky sa pravidelne
uvádzajú na trh vo viac ako jednom členskom štáte, jednotný trh upravuje
27 samostatných systémov presadzovania práva. Na trhu je značný počet nevyhovujúcich
výrobkov, ktoré nespĺňajú požiadavky právnych predpisov,
a hlavným dôvodom tejto skutočnosti je to, že dohľad nad trhom
v Európskej únii nie je dostatočne účinný. Základné príčiny
neúčinného a neefektívneho trhového dohľadu na jednotnom trhu EÚ
sú tieto: slabá koordinácia orgánov dohľadu nad trhom v rozličných
členských štátoch, chabé fungovanie postupov EÚ na výmenu informácií
o rizikách, ktoré predstavujú niektoré výrobky, a nekonzistentné
presadzovanie opatrení v záujme bezpečnosti výrobkov v rámci EÚ. Ak je potrebné konať za hranicami štátu,
príslušné orgány sa musia spoľahnúť na svojich kolegov v iných
členských štátoch. Na rozdiel od iných oblastí, uveďme napr.
nariadenie o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa alebo smernicu
o službách, v oblasti bezpečnosti výrobkov nemajú orgány
dohľadu nad trhom k dispozícii postupy na účinné
cezhraničné presadzovanie práva. Dochádza teda k veľkému
plytvaniu zdrojmi a k významnej strate synergie. 1.3. Právo EÚ konať Jednotný trh výrobkov je kľúčovým
výdobytkom Európskej únie. Odstránenie štátnych hraníc pre spotrebné a iné
výrobky však zároveň ponúka veľký priestor menej ohľaduplným
obchodníkom, ktorí neuplatňujú pravidlá bezpečnosti spotrebiteľov
alebo odmietajú vykonávať právne predpisy EÚ v súvislosti
s výrobkami. V záujme zabezpečenia riadneho fungovania
jednotného trhu so spotrebnými výrobkami a zvýšenia účinnosti
cezhraničného dohľadu nad trhom má preto EÚ na základe článku
114 ZFEÚ právo konať. Uvedené právo konať podporuje aj článok
168 ods. 1 a článok 169 ods. 1 ZFEÚ. V prvom sa vyžaduje, aby sa pri
stanovovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie
zabezpečila vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia;
v druhom sa stanovuje, že Únia v snahe podporiť záujmy spotrebiteľov
a zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov prispieva
medziiným k ochrane ich zdravia, bezpečnosti a hospodárskych záujmov. Napriek existencii jednotného trhu EÚ je
presadzovanie požiadaviek na bezpečnosť výrobkov v kompetencii
členských štátov. Podľa zásady subsidiarity sa opatrenia proti
výrobkom predstavujúcim riziko vykonávajú členskými štátmi. Avšak spôsob,
akým sa vykonáva a organizuje dohľad nad trhom, sa medzi jednotlivými
členskými štátmi líši. Rozdiely v organizácii dohľadu nad trhom
na vnútroštátnej úrovni spôsobujú problémy vzhľadom na to, že kontroly na
štátnych hraniciach prakticky vymizli. Na zabezpečenie toho, aby boli na
trhu v obehu iba bezpečné a vyhovujúce výrobky, závisí každý
členský štát od výkonu dohľadu nad trhom u jeho susedov.
V dôsledku čoho môže nedôsledná organizácia dohľadu nad trhom
v jednom členskom štáte vážne ohroziť úsilie vynakladané iným
členským štátom. Týmto je odôvodnená skutočnosť, aby EÚ konala a
riešila túto problematiku. 1.4. Ciele 1.4.1. Všeobecné ciele politiky Všeobecným cieľom tejto iniciatívy je
zlepšiť fungovanie vnútorného trhu a dosiahnuť vysokú
úroveň ochrany spotrebiteľov a iných požívateľov výrobkov
prostredníctvom zníženia počtu nebezpečných a nevyhovujúcich výrobkov
na trhu. 1.4.2. Konkrétne ciele politiky ·
konsolidácia a posilnenie požiadaviek EÚ
na bezpečnosť výrobkov, ·
lepšia koordinácia a zvýšenie účinnosti
výkonu dohľadu nad trhom na jednotnom trhu EÚ s výrobkami, ·
zjednodušenie legislatívneho rámca EÚ. 1.4.3. Operatívne ciele politiky ·
zabezpečenie konzistentnosti požiadaviek EÚ
na bezpečnosť výrobkov, ·
obmedzenie nejednoznačností v požiadavkách na
bezpečnosť výrobkov pre neharmonizované spotrebné výrobky, ·
posilnenie mechanizmov spolupráce v rámci EÚ, ·
posilnenie vzájomnej nadväznosti a súvislosti
postupov EÚ týkajúcich sa bezpečnosti výrobkov, ·
účinnejšie opatrenia pre bezpečnosť
výrobkov v rámci celej EÚ. 2. Možnosti politiky Tieto možnosti politiky boli vypracované Komisiou
v úzkej spolupráci s všetkými skupinami zainteresovaných strán. Určité
možnosti politiky, ako regulácia bezpečnosti služieb, prijatie požiadaviek
na bezpečnosť neharmonizovaných výrobkov pre profesionálnych
používateľov[3],
prijatie špecifických pravidiel týkajúcich sa výrobkov uvádzaných na trh cez
internet a zrušenie všeobecnej požiadavky, že všetky spotrebné výrobky
musia byť bezpečné, boli však už v ranom štádiu zamietnuté. 2.1. Konkrétny cieľ politiky
č. 1: Konsolidácia a posilnenie pravidiel EÚ týkajúcich
sa bezpečnosti výrobkov 2.1.1. Operatívny cieľ politiky:
Zabezpečenie konzistentnosti požiadaviek EÚ na bezpečnosť
výrobkov Možnosť 1.A – základný scenár: zachovanie
rozdielov medzi požiadavkami na bezpečnosť spotrebných výrobkov
a požiadavkami na bezpečnosť harmonizovaných výrobkov. Možnosť 1.B – zladenie požiadaviek na
bezpečnosť spotrebných výrobkov s požiadavkami na
bezpečnosť harmonizovaných výrobkov. Možnosť 1.C – vymedziť požiadavky na
bezpečnosť spotrebných výrobkov menej prísne ako požiadavky na
bezpečnosť harmonizovaných výrobkov. Možnosť 1.D – vymedziť požiadavky na
bezpečnosť spotrebných výrobkov prísnejšie ako požiadavky na
bezpečnosť harmonizovaných výrobkov. 2.1.2. Operatívny cieľ politiky:
Obmedzenie nejednoznačností v požiadavkách na bezpečnosť
výrobkov pre neharmonizované spotrebné výrobky Možnosť 2.A – základný scenár: existencia
prednormalizačných postupov pre neharmonizované spotrebné výrobky, ktoré
nie sú zladené s novým európskym normalizačným režimom. Možnosť 2.B – priama uplatniteľnosť
ad hoc bezpečnostných požiadaviek. Možnosť 2.C – zrušenie formálneho prijímania
nezáväzných ad hoc bezpečnostných požiadaviek (zladenie s novým
európskym normalizačným režimom). Možnosť 2.D – zrýchlený postup na prijímanie
už existujúcich európskych noriem bez poverení. 2.2. Konkrétny cieľ politiky
č. 2: Lepšia koordinácia a zvýšenie účinnosti výkonu
dohľadu nad trhom na jednotnom trhu EÚ s výrobkami 2.2.1. Operatívny cieľ politiky:
Posilnenie mechanizmov spolupráce v rámci EÚ Možnosť 3.A – základný scenár: zachovať status
quo založené zväčša na dobrovoľnej koordinácii dohľadu nad
trhom. Možnosť 3.B – koordinácia cezhraničného
presadzovania opatrení vyplývajúcich z dohľadu nad trhom vykonávaného
„v teréne“. Možnosť 3.C – celková racionalizácia
koordinácie výkonu dohľadu nad trhom. Možnosť 3.D – centralizácia výkonu
dohľadu nad trhom v EÚ v oblasti nepotravinových výrobkov (úrad
pre dohľad nad trhom v rámci EÚ). 2.2.2. Operatívny cieľ politiky:
Posilnenie vzájomnej nadväznosti a súvislosti postupov EÚ týkajúcich sa
bezpečnosti výrobkov Možnosť 4.A – základný scenár: zachovanie
paralelných oznámení v rámci systému RAPEX a ochranného postupu. Možnosť 4.B – zjednodušenie postupu v rámci
systému RAPEX. Možnosť 4.C – zjednodušenie postupu v rámci
systému RAPEX a jeho zosúladenie s ochranným postupom. 2.2.3. Operatívny cieľ politiky:
Účinnejšie opatrenia pre bezpečnosť výrobkov v rámci celej
EÚ Možnosť 5.A – základný scenár: zachovanie
opatrení pre bezpečnosť výrobkov v rámci celej EÚ tak, že budú
uplatniteľné nepriamo a len počas jedného roka. Možnosť 5.B – rozšírenie rozsahu pôsobnosti
opatrení pre bezpečnosť výrobkov v rámci celej EÚ na
harmonizované výrobky, ktoré nie sú určené spotrebiteľom. Možnosť 5.C – stanoviť, aby boli
opatrenia pre bezpečnosť výrobkov v rámci celej EÚ priamo
uplatniteľné. Možnosť 5.D – odstránenie obmedzenej
platnosti opatrení pre bezpečnosť výrobkov v rámci celej EÚ. Možnosť 5.E – kombinácia možností 5.B, 5.C a
5.D. 2.3. Konkrétny cieľ politiky
č. 3: Zjednodušenie legislatívneho rámca EÚ Predchádzajúce dva konkrétne ciele politiky dopĺňa
ďalší cieľ: zjednodušiť legislatívny rámec bezpečnosti
výrobkov a dohľadu nad trhom. Zjednodušenie tvoria tieto prvky: 1)
zlúčenie rozličných právnych predpisov obsahujúcich pravidlá
dohľadu nad trhom do jedného horizontálneho nariadenia o dohľade
nad trhom, 2) premena zrevidovanej smernice o všeobecnej bezpečnosti
výrobkov na nariadenie a 3) zrušenie smernice 87/357/EHS a presun jej
koncepcie, že napodobneniny potravín nesmú ohrozovať zdravie
a bezpečnosť spotrebiteľov, do nového nariadenia
o bezpečnosti spotrebných výrobkov, ktorým sa nahradí smernica o
všeobecnej bezpečnosti výrobkov. 3. Analýza vplyvov
a porovnanie zamýšľaných možností politiky V dôsledku nedostatku spoľahlivých
štatistík či aspoň odhadov, pokiaľ ide o počet
nebezpečných a neharmonizovaných spotrebných výrobkov a o
počet nevyhovujúcich harmonizovaných výrobkov, posúdenie možností je najmä
kvalitatívne. 3.1. Konkrétny cieľ politiky
č. 1: Konsolidácia a posilnenie pravidiel EÚ týkajúcich
sa bezpečnosti výrobkov 3.1.1. Operatívny cieľ politiky:
Zabezpečenie konzistentnosti požiadaviek EÚ na bezpečnosť
výrobkov V snahe poskytnúť spotrebiteľom
a iným používateľom rovnako vysokú úroveň ochrany pred
nebezpečnými výrobkami v celej EÚ ako aj predchádzať vytváraniu
prekážok na vnútornom trhu EÚ musia byť pravidlá EÚ týkajúce sa
bezpečnosti výrobkov jasné a navzájom zlučiteľné, aj
keď sa týkajú rozličných odvetví výrobkov. Porovnanie možností so
základným scenárom Možnosti Problematika || Možnosť 1.B || Možnosť 1.C || Možnosť 1.D Bezpečnosť spotrebiteľov || ++ || - || ++ Právna zrozumiteľnosť a istota || ++ || + || - Účinnosť a efektívnosť dohľadu nad trhom || ++ || -- || + Porovnanie zmien
v nákladoch hospodárskych subjektov oproti základnému scenáru Možnosti Typy nákladov || Možnosť 1.B || Možnosť 1.C || Možnosť 1.D Náklady na zisťovanie informácií/právne náklady || pokles || mierny pokles || 0 Výrobné náklady || 0* || 0 || zvýšenie * mierne
zvýšenie s výnimkou veľmi malej skupiny výrobcov Uprednostňovaná možnosť: Možnosť 1.B – zladenie požiadaviek na bezpečnosť
spotrebných výrobkov s požiadavkami na bezpečnosť
harmonizovaných výrobkov. 3.1.2. Operatívny cieľ politiky:
Obmedzenie nejednoznačností v požiadavkách na bezpečnosť
výrobkov pre neharmonizované spotrebné výrobky Možnosti politiky, ktorých cieľom je
obmedziť nejednoznačnosti v požiadavkách na bezpečnosť
výrobkov pre neharmonizované spotrebné výrobky, sú posudzované podľa
rýchlosti, akou by mohli viesť k vývoju európskych noriem podľa
všeobecných pravidiel pre bezpečnosť výrobkov, ďalej podľa
nadväznosti a súvislosti postupov so všeobecným režimom podľa nového
nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 o normalizácii a podľa
nákladov pre verejnú správu. Pokiaľ ide o adekvátnosť
časového rámca a zníženie administratívnej záťaže, možnosti 2.C
a 2.D sú pokladané za lepšie ako možnosť 2.B. Medzi možnosťami
2.C a 2.D hrá kritérium nadväznosti a súvislosti postupov na žiadanie noriem
v prospech možnosti 2.C. Porovnanie možností
s vymedzenými kritériami Možnosti Kritériá || Možnosť 2.B || Možnosť 2.C || Možnosť 2.D Rýchlosť || - || + || ++ Nadväznosť a súvislosť || - || + || - Náklady orgánov (vrátane vnútroštátnych a orgánov EÚ) || nezmenené || pokles || pokles Uprednostňovaná možnosť: Možnosť 2.C – zrušenie formálneho prijímania nezáväzných ad hoc
bezpečnostných požiadaviek (zladenie s novým európskym
normalizačným režimom). 3.2. Konkrétny cieľ politiky
č. 2: Lepšia koordinácia a zvýšenie účinnosti výkonu
dohľadu nad trhom na jednotnom trhu EÚ s výrobkami 3.2.1. Operatívny cieľ politiky:
Posilnenie mechanizmov spolupráce v rámci EÚ Vplyv rozličných možností politiky je
posudzovaný a porovnávaný podľa kritéria účinnosti
a efektívnosti dohľadu nad trhom v súlade so zdrojmi, ktoré sú
k dispozícii, a podľa cieľa zabezpečiť hladký
dohľad nad trhom pre jednotný trh EÚ. Na rozdiel od možností 3.B a 3.C, ktorých
cieľom je robiť viac s rovnakým množstvom zdrojov, možnosť
3.D by pravdepodobne znamenala väčší úžitok pre jednotný trh EÚ
a bezpečnosť spotrebiteľov, vyžadovala by si však významné
investície do vybudovania centralizovaného rámca EÚ pre dohľad nad trhom v oblasti
bezpečnosti nepotravinových výrobkov. Ale dokonca aj v možnosti 3.D
by iba určité činnosti (napr. systémové inšpekcie, vzájomné
hodnotenia kvality fungovania orgánov dohľadu nad trhom
v členských štátoch, monitorovanie koordinácie medzi orgánmi
presadzovania práva a národné kontaktné miesta RAPEX) mohli byť
presunuté na centrálnu EÚ úroveň. Oproti tomu hlavné činnosti výkonu
dohľadu nad trhom, ako sú inšpekcie výrobcov, dovozcov
a distribútorov na mieste, skúšanie výrobkov, posudzovanie rizika
a riadenie rizík, by museli zostať na vnútroštátnej úrovni. Z tohto pohľadu sa možnosť 3.C zdá
byť najvhodnejšia na splnenie cieľa dosiahnuť nadväzujúci
a súvislý rámec pre decentralizovaný dohľad nad trhom na jednotnom
trhu EÚ. Prináša viac výhod ako možnosť 3.B, hoci potenciálne menej ako
možnosť 3.D; z hľadiska nákladov sa vyrovná možnosti 3.B,
ale v porovnaní s možnosťou 3.D je lacnejšia. Porovnanie možností so
základným scenárom Možnosti Problematika || Možnosť 3.B || Možnosť 3.C || Možnosť 3.D Bezpečnosť spotrebiteľov/používateľov || + || ++ || ++ Konkurencieschopnosť hospodárskych subjektov plniacich požiadavky právnych predpisov || + || ++ || ++ Účinnosť dohľadu nad trhom || + || ++ || +++ Efektívnosť dohľadu nad trhom || + || ++ || + Potenciál harmonizácie prístupov pri presadzovaní práva na vnútornom trhu || + || ++ || +++ Porovnanie zmien
v nákladoch orgánov verejnej moci oproti základnému scenáru Možnosti Typy nákladov || Možnosť 3.B || Možnosť 3.C || Možnosť 3.D Náklady vnútroštátnych orgánov dohľadu nad trhom || mierne zvýšenie || mierne zvýšenie || zvýšenie Náklady EÚ || mierne zvýšenie || mierne zvýšenie || veľké zvýšenie Uprednostňovaná možnosť: Možnosť 3.C – racionalizácia celkovej koordinácie
decentralizovaného dohľadu nad trhom na jednotnom trhu EÚ. 3.2.2. Operatívny cieľ politiky:
Posilnenie vzájomnej nadväznosti a súvislosti postupov EÚ týkajúcich sa bezpečnosti
výrobkov Tieto možnosti sú posudzované a porovnávané
podľa kritéria účinnosti vysledovania nebezpečných výrobkov
a kritéria efektívnosti oznamovacích postupov EÚ pre členské štáty
a Komisiu. Možnosťou 4.A sa neodstránia ani nezmiernia
nedostatky existujúcich oznamovacích postupov EÚ, a preto nie je vhodné
dosiahnuť sledovaný cieľ. Možnosti 4.B a 4.C ponúkajú obe
účinné prostriedky na vysledovanie nebezpečných výrobkov na vnútornom
trhu EÚ, keďže v oboch možnostiach by sa podmienky oznamovania
v systéme RAPEX zjednodušili a dosiahol by sa cieľ zlepšiť
fungovanie postupov varovania pred nebezpečnými nepotravinovými výrobkami.
Možnosť 4.C je podľa všetkého lepšia ako možnosť 4.B, pretože
disponuje ďalšou výhodou, a tou je zosúladenie rozličných postupov,
čím sa ich uplatňovanie stane užívateľsky ústretovejšie. Porovnanie zmien
oproti základnému scenáru vo vzťahu k orgánom verejnej moci Možnosti Kritériá || Možnosť 4.B || Možnosť 4.C Účinnosť vysledovania nebezpečných výrobkov || zvýšenie || zvýšenie Náklady vnútroštátnych orgánov dohľadu nad trhom || mierny pokles || pokles Náklady EÚ || 0 || pokles Uprednostňovaná
možnosť: Možnosť 4.C – zjednodušenie postupu
v rámci systému RAPEX a jeho zosúladenie s ochranným postupom. 3.2.3. Operatívny cieľ politiky:
Účinnejšie opatrenia pre bezpečnosť výrobkov v rámci celej
EÚ Na splnenie cieľa zlepšiť
účinnosť opatrení proti výrobkom predstavujúcim riziko na úrovni EÚ,
a to v situácii, keď jednotlivé opatrenia členských štátov
nedokážu zabezpečiť jednotnú reakciu, je potrebné, aby boli opatrenia
EÚ týkajúce sa bezpečnosti výrobkov včas, predvídateľne
a účinne vykonávané vnútroštátnymi orgánmi dohľadu nad trhom. Stanoviť, aby boli opatrenia EÚ pre
bezpečnosť výrobkov priamo uplatniteľné, v kombinácii s
možnosťou prijatia týchto opatrení buď na obdobie vymedzené od
prípadu k prípadu, alebo bez obmedzenia ich platnosti je najlepší spôsob, ako
dosiahnuť včasnú, účinnú a predvídateľnú reakciu na
bezpečnostné problémy. Opatrenia EÚ pre bezpečnosť výrobkov by
mohli byť priamo uplatniteľné, aby orgány dohľadu nad trhom
mohli prijímať opatrenia na presadzovanie práva bez zbytočných
odkladov či neistoty súvisiacich s transpozíciou do vnútroštátnych
právnych predpisov každým jednotlivým štátom. Porovnanie možností
5.B, 5.C a 5.D s vymedzenými kritériami Možnosti Kritériá || Možnosť 5.B || Možnosť 5.C || Možnosť 5.D || Možnosť 5.E Rýchlosť || 0 || + || + || ++ Predvídateľnosť || 0 || 0 || + || ++ Účinné uplatňovanie || + || ++ || 0 || +++ Uprednostňovaná možnosť: Možnosť 5.E – kombinácia možností 5.B, 5.C a 5.D. 4. Forma právnych nástrojov Navrhuje sa, aby sa zvolené možnosti prejavili
v dvoch rozličných právnych nástrojoch: Problém č. 1 by sa vyriešil prijatím
nariadenia o bezpečnosti spotrebných výrobkov, ktoré by nahradilo
smernicu o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, naďalej by
zakotvovalo všeobecnú požiadavku, že všetky spotrebné výrobky musia byť
bezpečné, a vo vzťahu k povinnostiam hospodárskych
subjektov by bolo zosúladené s príslušnými ustanoveniami prílohy 1
k rozhodnutiu č. 768/2008/ES[4].
Problém č. 2 by sa riešil novým nariadením o dohľade nad trhom
s výrobkami, ktoré by predstavovalo hlavný nástroj trhového dohľadu
v oblasti nepotravinových výrobkov. Pravidlá dohľadu nad trhom
v právnych predpisoch EÚ o vnútornom trhu, ktoré sú v súčasnosti
rozkúskované a nachádzajú sa vo viacerých odvetvovo špecifických právnych
predpisoch Únie, v nariadení (ES) č. 765/2008 a v smernici o
všeobecnej bezpečnosti výrobkov, by sa nahradili ustanoveniami tohto
nového nariadenia. Nariadením ako právnou formou priamo
uplatniteľnou vo všetkých členských štátoch by sa dosiahol vysoký
stupeň harmonizácie pravidiel bezpečnosti spotrebných výrobkov
a dohľadu nad trhom. Nariadením o bezpečnosti spotrebných
výrobkov by sa uložili hospodárskym subjektom povinnosti, ktoré by boli priamo
vynútiteľné (vytvárajúc tak rovnaké podmienky), a umožnilo by sa ním
orgánom dohľadu nad trhom konať v prípade nebezpečných
spotrebných výrobkov alebo neplnenia požiadaviek bezodkladne a bez potreby
transpozície týchto pravidiel do rozličných vnútroštátnych právnych
predpisov. 5. Monitorovanie a hodnotenie Okrem hodnotenia
právnych nástrojov po piatich rokoch od nadobudnutia účinnosti sa bude
vykonávať monitorovanie uplatňovania pravidiel EÚ pre
bezpečnosť výrobkov prostredníctvom zhromažďovania príslušných
informácií z i) prieskumov Eurobarometra týkajúcich sa bezpečnosti
spotrebiteľov, ii) informačného systému GRAS-RAPEX, iii) všeobecného
podporného informačného systému (ICSMS) a zo iv) sledovania
ukazovateľov presadzovania právnych predpisov, ktorými sa monitorujú
určité parametre výkonu dohľadu nad trhom v členských
štátoch. Prieskumami
Eurobarometra možno merať, nakoľko spotrebitelia a hospodárske
subjekty vnímajú, že výrobky na trhu sú bezpečné. Toto vnímanie
bezpečnosti je dôležité na posúdenie toho, či táto iniciatíva prispela
k zvýšeniu úrovne bezpečnosti spotrebných výrobkov
a k zvýšeniu dôvery spotrebiteľov v trh
a regulačný rámec. Prínos týchto budúcich
právnych predpisov k zníženiu nákladov hospodárskych subjektov v snahe
vyhovieť právnym predpisom, k zvýšeniu zisku vďaka
spravodlivejšej hospodárskej súťaži a k vyradeniu
účastníkov trhu neplniacich podmienky právnych predpisov by sa mohol
vyhodnocovať prostredníctvom ad hoc štúdií realizovaných najmä priemyslom. Napokon pokiaľ
ide o preukázanie lepšej koordinácie a účinnosti výkonu
dohľadu nad trhom na jednotnom trhu, na tento účel možno použiť
sledovanie ukazovateľov presadzovania právnych predpisov a údaje
oznamované a vymieňané IT systémami, ktoré budú v rámci nových
právnych predpisov vylepšované. [1] COM(2012) 225 final. [2] COM(2012) 573 final. [3] Výrobky pre profesionálnych používateľov sú výrobky
používané iba profesionálnymi používateľmi, a nie spotrebiteľmi,
čiže napr. priemyselné stroje, suroviny alebo polovýrobky. [4] Články R1 až R7.