EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0690
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL STRENGTHENING THE SOCIAL DIMENSION OF THE ECONOMIC AND MONETARY UNION
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE POSILNENIE SOCIÁLNEHO ROZMERU HOSPODÁRSKEJ A MENOVEJ ÚNIE
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE POSILNENIE SOCIÁLNEHO ROZMERU HOSPODÁRSKEJ A MENOVEJ ÚNIE
/* COM/2013/0690 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE POSILNENIE SOCIÁLNEHO ROZMERU HOSPODÁRSKEJ A MENOVEJ ÚNIE /* COM/2013/0690 final */
Oznámenie Komisie
Európskemu parlamentu a Rade Posilnenie sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie 1. ÚVOD Európska
komisia prijala 28. novembra 2012 koncepciu[1] pre
rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu (HMÚ), ktorá ponúka víziu silnej
a stabilnej štruktúry v politickej, vo fiškálnej a v hospodárskej oblasti HMÚ.
Na zasadnutí Európskej rady v decembri 2012 bola rozvoju sociálneho rozmeru HMÚ
vrátane sociálneho dialógu vyjadrená podpora. Na
tento účel Európska rada v júni 2013 pripomenula, že by sa mal posilniť
sociálny rozmer, a podčiarkla význam lepšieho monitorovania a zohľadnenia
sociálnej situácie a situácie na trhu práce v HMÚ, najmä použitím primeraných
ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie v procese európskeho semestra pre
koordináciu hospodárskych politík. Takisto poukázala na potrebu zlepšiť
koordináciu politiky zamestnanosti a sociálnej politiky a zároveň v plnej miere
rešpektovať vnútroštátne právomoci, ako aj na úlohu sociálnych partnerov a
sociálneho dialógu, a to na úrovni EÚ aj na vnútroštátnych úrovniach. Európsky parlament
tiež vyjadril svoje názory k prioritám pre dosiahnutie skutočnej HMÚ a
odporučil predovšetkým sociálny pakt pre Európu.[2] Toto oznámenie o
posilnení sociálneho rozmeru je ďalším príspevkom Komisie k diskusii o
prehlbovaní HMÚ, pričom sa nezabúda na to, že všeobecná sociálna agenda je
záležitosťou 28 členských štátov. Malo by sa
pripomenúť aj to, že politika zamestnanosti a sociálna politika spadajú v
prevažnej miere do pôsobnosti jednotlivých členských
štátov. Komisia preto navrhuje niekoľko iniciatív na posilnenie sociálneho
rozmeru HMÚ s osobitným zameraním na tieto tri oblasti:
i. posilnený dohľad
nad výzvami v oblasti zamestnanosti a sociálnymi výzvami a nad koordináciou
politík;
ii. lepšia solidarita
a opatrenia v oblasti zamestnanosti a mobility pracovnej sily;
iii. posilnený
sociálny dialóg. 2.
POSILNENIE SOCIÁLNEHO ROZMERU HMÚ 2.1 Celkový sociálny rozmer stratégie
Európa 2020 Pri vymedzovaní
a uskutočňovaní svojich politík a činností je Európska únia v zmysle
zmlúv povinná prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne
zamestnanosti, so zárukou primeranej sociálnej ochrany, s bojom proti
sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy
a ochrany ľudského zdravia (článok 9 ZFEÚ). Prijatím
stratégie Európa 2020 sa sociálna politika prvý raz dostala do centra záujmu
hospodárskej stratégie EÚ. V rámci stratégie Európa 2020 stanovila EÚ hlavné
ciele, ktorými je zvýšenie miery zamestnanosti, zníženie miery predčasného
ukončenia školskej dochádzky, zvýšenie počtu absolventov terciárneho alebo
ekvivalentného vzdelávania a vyslobodenie aspoň 20 miliónov ľudí z chudoby.
Tieto ciele tvoria základ stratégie na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu. Na základe nich sa už formujú sociálne
politiky v EÚ. Vykonávajú sa kľúčové politiky a opatrenia prijaté na úrovni EÚ
ako napríklad balík opatrení v oblasti zamestnanosti predložený v apríli 2012,
balík opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí z decembra 2012 a
balík o sociálnych investíciách z februára 2013. Komisia chce pri
stanovovaní priorít pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ vo
svojom ročnom prieskume rastu (RPR) zabezpečiť, aby členské štáty zladili svoje
rozpočty a politiky tak, aby sa dosiahla predovšetkým vysoká úroveň
zamestnanosti a sociálnej súdržnosti. Raz za rok pri hodnotení hospodárskeho a
sociálneho pokroku každého členského štátu EÚ v procese európskeho semestra a
pri vypracúvaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny k usmerneniu vnútroštátnych
politík Komisia označí hlavné hospodárske a sociálne výzvy pre EÚ a eurozónu.
Európsky semester preto poskytuje vhodný rámec na riadenie a monitorovanie
hospodárskych a sociálnych reforiem členských štátov. Otvorená metóda
koordinácie v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia navyše
prispieva k riadeniu štrukturálnych reforiem v oblastiach sociálnej politiky. Kríza odhalila
neudržateľné smerovanie hospodárskych politík v niektorých členských štátoch a
poukázala aj na štrukturálne slabiny v európskom hospodárstve a riadení na
úrovni EÚ. Reakcia na krízu bola výrazne zameraná na
potrebné štrukturálne reformy, najmä na finančnú pomoc pre členské štáty
(„krajiny zapojené do programu“), a pre ostatné krajiny vo väčšej miere na
odporúčania pre jednotlivé krajiny. Hospodárska kríza
sťažuje dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020. Vo väčšine členských štátov
negatívne ovplyvňuje mieru zamestnanosti a vedie k prehlbovaniu rozdielov
medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o zamestnanosť a sociálnu situáciu. V
júli 2013 bolo v krajinách EÚ-28 približne 26,6 milióna ľudí
nezamestnaných, pričom 19,2 milióna bolo v eurozóne. Takmer štvrtina ekonomicky
činných mladých ľudí v Európe je bez práce: 23,4 % (5,6 milióna) v EÚ-28 v
júli 2013 a 24 % (3,5 milióna) v eurozóne. Chudoba a sociálne
vylúčenie majú od roku 2009 vzostupnú tendenciu, najmä v členských štátoch
južnej a východnej Európy. V niektorých krajinách je odstraňovanie nerovnováh
sprevádzané poklesom produkcie, narastajúcou mierou nezamestnanosti a poklesom
disponibilných príjmov, zatiaľ čo iné krajiny preukázali aspoň určitú pružnosť.
Takéto pružnejšie krajiny majú zvyčajne lepšie fungujúce trhy práce a
stabilnejšie systémy sociálnej ochrany. Tieto krajiny majú zväčša prospech aj
zo štrukturálnej reformy, ktorú vykonali ešte pred krízou.[3] Napriek tomu sa pokrok
dosiahol za veľmi náročných podmienok. Posilnenie hospodárskeho riadenia EÚ a
opatrenia prijaté na uľahčenie úprav na úrovni jednotlivých krajín sa
preukazujú ako účinné a tvoria základ pre stimuláciu a podporu oživenia
hospodárstva a vytváranie pracovných miest. Na riešenie problémov, ktoré máme
stále pred sebou, je dôležité posilniť sociálny rozmer HMÚ s cieľom lepšie
nahliadnuť do sociálnych politík a trendov. 2.2 Sociálny rozmer HMÚ Na riadne fungovanie HMÚ
je potrebné dobudovať jej riadiace štruktúry, aby bolo možné predchádzať
trvalým rozdielom, ktoré môžu ohroziť finančnú a hospodársku stabilitu menovej
únie ako celku, našu prosperitu a v konečnom dôsledku naše sociálne trhové
hospodárstvo, a aby sa takéto rozdiely dali odstrániť. Kľúčovým aspektom v menovej únii je schopnosť realizovať ekonomické
úpravy. Kríza odkryla medzery vo fungovaní menovej únie, hoci sa už prijali
dôležité kroky na posilnenie hospodárskeho riadenia EÚ. Keďže potrebné reformy
sa v dôsledku politickej situácie realizovali príliš často s oneskorením,
zaplatila sa zo sociálneho a z hospodárskeho hľadiska veľmi vysoká cena. Štrukturálne
reformy na podporu zamestnanosti, konkurencieschopnosti a lepších
sociálno-ekonomických príležitostí môžu nadobúdať účinnosť so značným meškaním
a ich realizácia sa v kontexte hospodárskeho poklesu často zdá obtiažna. V čase
rastu zasa môže chýbať zmysel pre naliehavosť. Ak sa však požadované opatrenia
neprijmú, výsledkom môže byť účinok presahovania a znehodnotenie ekonomických
fundamentov menovej únie ako celku. Je v kolektívnom záujme menovej únie
zabezpečiť, aby sa štrukturálne reformy, ktorými sa majú riešiť problémy v
oblasti zamestnanosti a sociálne problémy, riadne vykonávali, a členské štáty
sa v tomto smere musia navzájom podporovať. Nezamestnanosť a
sociálne problémy znamenajú pre významnú časť obyvateľstva alebo pre spoločnosť
ako celok stratu príjmu. Takisto brzdia konkurencieschopnosť a potenciál rastu
príslušných ekonomík, keďže súčasný a budúci ľudský kapitál nie je dostatočne
využitý alebo mu chýbajú investície. Pretrvávajúca nezamestnanosť a sociálne
nerovnosti môžu takisto oslabiť politickú a verejnú podporu a ovplyvniť
stabilitu vlád a ich schopnosť vytvárať stabilné politiky. Bez kolektívnych
opatrení, ktorými sa zabezpečí včasné a účinné riešenie problémov v oblasti
zamestnanosti a sociálnych problémov, sa môžu vytvoriť dlhodobé rozdielnosti. „Sociálny
rozmer HMÚ“ súvisí so schopnosťou mechanizmov hospodárskeho riadenia a
politických nástrojov identifikovať, zohľadniť a riešiť problematické trendy a
výzvy súvisiace s politikou zamestnanosti a sociálnou politikou v HMÚ.
Posilnenie sociálneho rozmeru by malo v súlade so zmluvami a stratégiou Európa
2020 pomôcť všetkým členským štátom dosiahnuť svoj potenciál rastu a
zamestnanosti, zlepšiť sociálnu súdržnosť a zabrániť narastajúcim rozdielom. Je potrebné, aby sa
dosiahol pokrok v týchto oblastiach: ·
zlepšenie
kapacity na monitorovanie vývoja zamestnanosti a sociálnej situácie v HMÚ s
cieľom lepšie koordinovať včasnú a primeranú politickú reakciu; ·
mobilizácia
opatrení a financovania EÚ s cieľom riešiť nezamestnanosť (vrátane
nezamestnanosti mládeže) a sociálnu núdzu účinným a udržateľným spôsobom; ·
kombinácia
prijatých krokov zameraných na zodpovednosť a hospodársku disciplínu s väčšou
mierou solidarity a finančnej podpory; ·
odbúravanie
prekážok cezhraničnej mobility pracovnej sily v EÚ; ·
posilnenie
úlohy sociálneho dialógu v rozvíjaní stratégií na úrovni celej eurozóny ako aj
na úrovni jednotlivých členských štátov prostredníctvom náležitého zapojenia
sociálnych partnerov. 3.
POSILNENIE
DOHĽADU NAD VÝZVAMI V OBLASTI ZAMESTNANOSTI A SOCIÁLNYMI VÝZVAMI A POSILNENIE
KOORDINÁCIE POLITÍK Reakcia politiky
EÚ na krízu zahŕňala posilnenie hospodárskeho riadenia HMÚ a multilaterálny
dohľad najmä v eurozóne. To sa uskutočnilo v rámci procesu európskeho semestra
pre koordináciu hospodárskych politík. Prijatím nariadenia č. 1176/2011 sa
zaviedol nový mechanizmus dohľadu určený na zabránenie makroekonomickým
nerovnováham, ktorý zahŕňa ustanovenia o presadzovaní. Ako sa v
koncepcii Komisie konštatuje, HMÚ prechádza generálnou revíziou, ktorá však
ešte nie je ukončená. Hoci systém zamestnanosti a systém sociálnej ochrany sú
v prvom rade v kompetencii členských štátov, vytvorenie skutočnej HMÚ so
sociálnym rozmerom znamená vývoj alebo posilnenie nástrojov a mechanizmov politiky
zamestnanosti a sociálnej politiky v rámci existujúceho riadiaceho rámca. Na včlenenie
sociálneho rozmeru do dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami je potrebné dosiahnuť
pokrok. Je potrebný aj vo všeobecnejšej rovine v rámci európskeho semestra pre
koordináciu hospodárskych politík a možno ho dosiahnuť posilnením existujúceho
rámca pre koordináciu politiky zamestnanosti a sociálnej politiky. Ak by sa
sociálny rozmer vo väčšej miere zohľadnil v dohľade nad makroekonomickými
nerovnováhami, pomohlo by to zlepšiť vytváranie politík odporúčaných krajinám,
ktoré prechádzajú makroekonomickou úpravou. Okrem toho
je dôležité vo včasnom štádiu odhaliť významné nepriaznivé trendy v
zamestnanosti a sociálnej oblasti a zlepšiť koordináciu a monitorovanie
politiky zamestnanosti a sociálnej politiky. Tak by sa zabezpečila účinnosť
politických reakcií a podporila konvergencia v týchto oblastiach. Konvergenciu
by pomohlo podporiť vzájomné učenie, výmena najlepších postupov a referenčné
porovnávanie založené na silnejšom dohľade. 3.1 Posilnenie monitorovania vývoja
zamestnanosti a sociálnej situácie ako súčasť makroekonomického dohľadu Postup pri
makroekonomickej nerovnováhe bol zavedený v roku 2011 s cieľom poskytnúť HMÚ
mechanizmus dohľadu na zabránenie vážnym nerovnováham a na ich nápravu, spolu s
prostriedkom na jeho presadzovanie. Postup pri makroekonomickej nerovnováhe
pokrýva mnohé aspekty počnúc externou udržateľnosťou cez konkurencieschopnosť,
úver a zadĺženie až po ceny aktív a finančnú stabilitu. Zohľadnenie každého z
týchto aspektov prispieva k naplneniu cieľa, ktorým je zabezpečenie
makroekonomickej stability. Môže pomôcť najmä predchádzať cyklom „rozmachu a
poklesu“ tak, že sa fázy poklesu, ktoré sa vyznačujú stratou dôvery vo finančné
trhy, únikom kapitálu a rozsiahlym znižovaním pákového efektu v spojení s
oslabenou hospodárskou činnosťou, dostanú pod kontrolu. Z nedávnej skúsenosti
niekoľkých krajín eurozóny vyplynulo, že škodlivé makroekonomické nerovnováhy
čiastočne súvisiace s vytvorením súkromného a verejného zadĺženia a trvalou
stratou konkurencieschopnosti predstavujú vážne ohrozenie rastu krajiny,
vyhliadok na zamestnanie a sociálnej ochrany. Preto je nevyhnutné zistiť
potenciálne riziká včas a zabrániť vzniku škodlivých makroekonomických
nerovnováh. Sociálne aspekty sa pri
realizácii postupu pri makroekonomickej nerovnováhe zatiaľ explicitne
neobjavili. Väčšia explicitnosť by bola prínosná z viacerých hľadísk. Uľahčila
by pochopenie rizík takýchto nerovnováh z hľadiska nezamestnanosti, chudoby a
rozsiahlejších sociálnych dôsledkov. Takisto by prispela k lepšiemu pochopeniu
sociálneho vývoja v procese úpravy. Lepšie znalosti v tejto oblasti by v
konečnom dôsledku pomohli stanoviť politické opatrenia na odstraňovanie
nerovnováh, pričom sociálne dôsledky by sa znížili na minimum. Postup pri
makroekonomickej nerovnováhe pozostáva z niekoľkých krokov. Začína ročnou
správou o mechanizme varovania (SMV) a hodnotiacou tabuľkou ukazovateľov. Za
nimi nasleduje špecifické hĺbkové preskúmanie krajín označených ako krajiny s
potenciálnym rizikom nerovnováh v štádiu SMV, ktorého výsledkom sú odporúčania
pre jednotlivé krajiny a prípadne plány nápravných opatrení pre krajiny s
nadmernými nerovnováhami. Sociálne dôsledky nerovnováh by sa mali lepšie
začleniť do súčasného rámca dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami, a to
posilnením celkovej analýzy postupu pri makroekonomickej nerovnováhe s
ukazovateľmi týkajúcimi sa zamestnanosti a sociálnych záležitostí. V správe o mechanizme varovania sa
nezamestnanosť objavuje už medzi hlavnými ukazovateľmi. Na lepšie vyjadrenie
sociálnych dôsledkov makroekonomických nerovnováh by sa mohlo pridať niekoľko
pomocných ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie. Pre európsky
semester 2014 by sa mohli zaviesť tieto dodatočné pomocné ukazovatele (pozri
orientačnú tabuľku v prílohe):
i. miera účasti:
ii. miera dlhodobej
nezamestnanosti;
iii. miera nezamestnanosti
mládeže (doplnená počtom mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa
ani sa nezúčastňujú odbornej prípravy (tzv. NEET));
iv. miera „rizika
chudoby a sociálneho vylúčenia“ (doplnené troma čiastkovými ukazovateľmi: miera
rizika chudoby, miera závažnej materiálnej deprivácie, počet osôb žijúcich v
domácnostiach s nízkou pracovnou intenzitou). Komisia, Európsky parlament a Rada budú
spolupracovať pri výbere uvedených ukazovateľov. Hĺbkové preskúmanie a iné príslušné
politické dokumenty by mali spravidla obsahovať časť, v ktorej by sa ozrejmil
vývoj v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti v krajine, ktorá je predmetom
analýzy, pričom by sa malo využívať viac sociálnych ukazovateľov a analytických
nástrojov ako v prípade hodnotiacej tabuľky v SMV. Pomohlo by to objasniť
prepojenia medzi vývojom súvisiacim s narastajúcimi nerovnováhami a vývojom
sociálnej situácie, čo by pomohlo koncipovať prístupy politík. 3.2 Vypracovanie
hodnotiacej tabuľky kľúčových ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie a
posilnenie koordinácie politiky zamestnanosti a sociálnej politiky Ako sa
stanovuje v koncepcii Komisie, v rámci riadenia HMÚ by sa mala posilniť
koordinácia politiky zamestnanosti a sociálnej politiky, ako aj dohľad nad
nimi, a podporiť konvergencia v týchto oblastiach. Európska stratégia
zamestnanosti bola prijatá pred 15 rokmi a odvtedy poskytuje rámec na
koordináciu politík v oblasti vytvárania pracovných miest, podobný rámcu pre
hospodársku politiku a s rovnakým cieľom zameraným na priblíženie sa spoločne
stanoveným overiteľným a pravidelne aktualizovaným cieľom.[4] Stratégia Európa 2020 kladie silný dôraz na zamestnanosť a
sociálny rozmer a zahŕňa špecifické ciele zamerané na zamestnanosť a zníženie
miery chudoby. V návrhu spoločnej správy o zamestnanosti uverejnenom
ako súčasť ročného prieskumu rastu Komisie sa analyzujú problémy v oblasti
zamestnanosti a sociálne problémy, ako aj reakcie politík členských štátov, a
tento návrh slúži ako základ pre ďalšiu analýzu, dohľad a koordináciu počas
celého európskeho semestra.[5] Celkovým
výstupom stratégie Európa 2020 je účinný systém hospodárskeho riadenia, ktorý
bol zavedený na účely koordinácie politických opatrení na úrovni EÚ a na
vnútroštátnej úrovni. Už počas zasadnutia Rady
pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti
(EPSCO) vyjadrili ministri svoju ochotu[6] naďalej rozvíjať súčasné nástroje
monitorovania[7] a posilniť
multilaterálny dohľad a koordináciu politík s hodnotiacou tabuľkou
ukazovateľov zamestnanosti a sociálnych ukazovateľov. Komisia navrhuje
vypracovať hodnotiacu tabuľku kľúčových ukazovateľov, ktorá sa má použiť v jej
návrhu spoločnej správy o zamestnanosti na účely sledovania vývoja v oblasti
zamestnanosti a sociálnej oblasti. Mala by slúžiť ako analytický nástroj na
uľahčenie lepšej identifikácie hlavných problémov v oblasti zamestnanosti a
sociálnej oblasti, najmä tých, v prípade ktorých hrozí riziko, že budú mať
cezhraničný vplyv.[8] Táto hodnotiaca
tabuľka by pozostávala z obmedzeného počtu kľúčových ukazovateľov zameraných na
trendy v oblasti zamestnanosti a sociálne trendy, ktoré môžu vážne narušiť
zamestnanosť, sociálnu súdržnosť a ľudský kapitál a môžu mať negatívne vplyvy
na rast a konkurencieschopnosť členského štátu. Bola by zahrnutá do spoločnej
správy o zamestnanosti, aby poskytla cielenejší základ pre posilnený
multilaterálny dohľad nad politikou zamestnanosti a sociálnou politikou a
pritom by pomohla identifikovať vývoj, ktorý zaručí výraznejšie reakcie
politiky zamestnanosti a sociálnej politiky.[9] Nasledujúce hlavné
ukazovatele (pozri orientačnú tabuľku v prílohe) by mohli pomôcť odhaliť
negatívne trendy v primeranom včasnom štádiu a predpovedať ďalšie zhoršenie.
i. úroveň
nezamestnanosti a zmeny;
ii. miera NEET
(mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa ani sa nezúčastňujú
odbornej prípravy) a miera nezamestnanosti mládeže;
iii. skutočný hrubý
disponibilný príjem domácností;
iv. miera rizika
chudoby u obyvateľstva v produktívnom veku;
v. rozdiely (pomer
S80/S20). Interpretácia
hodnotiacej tabuľky by nemala byť mechanická a jej podrobnejší výklad by mal
byť založený na existujúcich nástrojoch (monitorovanie výsledkov v oblasti
zamestnanosti),[10] monitorovanie
výsledkov v oblasti sociálnej ochrany,[11] rámec spoločného hodnotenia [12] a dohodnuté
súbory údajov ako Európsky prieskum pracovných síl a štatistika EÚ o príjmoch
a životných podmienkach. Ukazovatele
zamestnanosti a sociálnej situácie na účely hodnotiacej tabuľky by mali
zachytávať kľúčové javy v každej krajine a identifikovať najzávažnejšie
problémy a trendy vo včasnom štádiu a predtým, ako sa krajina príliš odkloní od
svojich posledných výsledkov alebo od výsledkov v ostatných členských štátoch
EÚ. Tým, že hodnotiaca tabuľka pomáha odhaliť problémy v oblasti zamestnanosti
a sociálne problémy a zabezpečiť včasnú reakciu, by prispela k plneniu cieľov
stratégie Európa 2020. S cieľom lepšie
monitorovať a zohľadniť situáciu na trhu práce a sociálnu situáciu by sa na špecifickej
hodnotiacej tabuľke ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie mala dohodnúť
Komisia s Radou v priebehu rokovaní a hodnotiaca tabuľka by mala byť včas
pripravená pre európsky semester 2014. Po tom, ako Rada prijme návrh spoločnej
správy o zamestnanosti, ktorý bude zahŕňať navrhovanú hodnotiacu tabuľku,
správa sa zašle Európskej rade ako súčasť RPR. O hodnotiacej tabuľke sa bude
rokovať s Európskym parlamentom aj so sociálnymi partnermi. Spolu s posilnením
monitorovania vývoja v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti v kontexte
postupu pri makroekonomickej nerovnováhe, ako sa opisuje v oddiele 3.1,
hodnotiaca tabuľka kľúčových ukazovateľov ukazovateľov zamestnanosti a
sociálnej situácie pomôže lepšie integrovať aspekt zamestnanosti a sociálny
aspekt do do celkového politického prostredia. Mohla by ju využiť Rada a
výbory pre svoju prácu pred jarným zasadnutím Európskej rady. 3.3 Silnejšia koordinácia politiky zamestnanosti a sociálnej
politiky v rámci európskeho semestra Je dôležité zabezpečiť
silnejšiu koordináciu politiky zamestnanosti a sociálnej politiky v rámci
európskeho semestra. Vyžaduje si to prehľadnú spoločnú analýzu kľúčových
faktorov s podčiarknutím najnaliehavejších opatrení a reforiem, ktoré sa majú
prijať. Rámec spoločného
hodnotenia, monitorovanie výsledkov v oblasti zamestnanosti a monitorovanie
výsledkov v oblasti sociálnej ochrany sú tri nástroje, ktoré sa v súčasnosti
používajú na identifikáciu problémov v jednotlivých krajinách a porovnanie a
klasifikáciu ich výsledkov. Hlavným cieľom týchto komplexných nástrojov je
identifikovať súbor kľúčových problémov na trhu práce a v sociálnej oblasti, s
ktorými členské štáty bojujú pri plnení cieľov stratégie Európa 2020, a
spoločne ich odsúhlasiť. Hodnotiaca tabuľka by neposkytovala opätovný prehľad
politických ambícií stratégie Európa 2020. Jej cieľom by bolo skôr zistiť
trendy v sociálno-ekonomickej oblasti v EÚ, ktoré si vyžadujú prísnejšie
monitorovanie. Svojím účelom a charakterom by tieto monitorovacie nástroje
dopĺňala. Referenčné porovnávanie
a hodnotenie výsledkov sa už zabezpečuje pomocou existujúcich nástrojov. Malo
by sa podporiť a malo by naďalej slúžiť ako základ aj pre prácu výboru pre
zamestnanosť a výboru pre sociálnu ochranu. Monitorovanie výsledkov v oblasti
zamestnanosti ukazuje referenčné porovnávanie výsledkov členských štátov,
pričom ide o vizuálne porovnanie so štátmi so štatisticky najlepšími
výsledkami, zatiaľ čo monitorovanie výsledkov v oblasti sociálnej ochrany
zahŕňa panel s 20 kľúčovými ukazovateľmi sociálnej situácie s cieľom
poskytnúť ucelený obraz o hlavných zmenách v sociálnej situácii v Európe a
odhaliť „kľúčové sociálne trendy, ktorým treba venovať pozornosť“ . Politické usmernenie
vypracované na základe najlepších výsledkov, ktoré má formu podrobných pokynov
alebo odporúčaní Rady (rovnako ako v prípade záruky pre mladých ľudí) môže pomôcť
šíriť najlepšie postupy a zamerať sa na úsilie vlád a zainteresovaných strán na
riešenie problémov, ktoré sa týkajú EÚ ako celku. Smerovanie k najlepším
postupom a referenčným hodnotám môže podporiť vytváranie dynamickejších trhov
práce a uľahčiť rast podporujúci tvorbu pracovných miest. Do rozsahu podpory
najlepších postupov prostredníctvom silnejšej koordinácie politík by mohli
patriť také oblasti, ako je kvalita aktívnych politík trhu práce, reformy
zamerané na odstránenie segmentácie trhu práce a rozvoj ľudského kapitálu. V
oblasti verejných služieb zamestnanosti sa uplatňovanie osvedčených postupov
podporí prostredníctvom siete verejných služieb zamestnanosti. Komisia vo
svojom nedávnom návrhu o rozšírenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti[13] navrhla
všeobecný rámec pre referenčné porovnávanie a vzájomné učenie, ktorý by uľahčil
zmysluplné porovnávanie výsledkov verejných služieb zamestnanosti. Dobré výsledky služieb
sociálnej ochrany, ktoré umožňujú ľuďom účasť v hospodárstve a prístup k
sociálnym službám a posilňujú ich postavenie v tomto smere, sú rovnako dôležité
na zachovanie zdravých ekonomických fundamentov v celej EÚ. V tomto ohľade
existuje stále priestor na posilnenie výmeny najlepších postupov v sociálnych
politikách prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie. Je dôležité, aby tieto
nástroje dopĺňali novú hodnotiacu tabuľku pre politiku zamestnanosti a sociálnu
politiku. Komisia bude preto rokovať s Európskym parlamentom a Radou o
spôsoboch ďalšieho posilňovania koordinácie politík v oblasti zamestnanosti a
sociálnej oblasti použitím týchto nástrojov na komplementárnom základe ako
súčasť európskeho semestra. 4. ZODPOVEDNOSŤ, SOLIDARITA A LEŠIE OPATRENIA V OBLASTI
ZAMESTNANOSTI A MOBILITY PRACOVNEJ SILY 4.1 Väčšia
solidarita s posilnenými finančnými nástrojmi Hospodárska kríza
prehlbuje rozdiely a zvyšuje riziko dlhodobého vylúčenia, pričom ukladá prísne
obmedzenia na verejné výdavky. V dôsledku toho členské štáty čelia problému
súvisiacemu so stanovením priorít pre sociálne investície a modernizáciu
služieb sociálnej ochrany. Znamená to zlepšenie ich stratégií aktívneho
začleňovania, ako aj efektívnejšie a účinnejšie využívanie rozpočtov pre
sociálnu oblasť. Dňa 20. februára 2013 Komisia predložila balík o sociálnych
investíciách zameraný na poskytovanie usmernení členským štátom k zvyšovaniu
efektívnosti, účinnosti a primeranosti ich systémov sociálnej ochrany so
zameraním na sociálne investície. Pri budovaní skutočne
sociálneho rozmeru sa musí objem rozpočtu EÚ v plnej miere využiť na rozvoj
sociálneho rozmeru HMÚ. Na obdobie rokov 2014 – 2020 boli podporené zdroje a
programy. Európske štrukturálne a investičné fondy budú v členských štátoch
naďalej podporovať realizáciu potrebných reforiem a modernizáciu sociálnych
politík. Európsky sociálny fond (ESF) bude naďalej zohrávať hlavnú úlohu a
lepšie zacielenie fondov EÚ na stabilnú zamestnanosť a sociálne politiky pri
príprave partnerských zmlúv a operačných programov na obdobie rokov 2014 – 2020
môže byť v niektorých členských štátoch silným stimulom rastu. Nový európsky program v
oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie môže pomôcť rozšíriť inovačné a
nákladovo efektívne opatrenia v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky vo
všetkých členských štátoch a Fond európskej pomoci najodkázanejším osobám
poskytne materiálnu pomoc ľuďom v najväčšej núdzi. Európsky fond na
prispôsobenie sa globalizácii bude naďalej nástrojom európskej solidarity s
pracovníkmi, ktorí sú predmetom rozsiahleho prepúšťania v dôsledku zmien v
usporiadaní celosvetového a regionálneho obchodu. Iniciatíva na podporu
zamestnanosti mladých ľudí je určená na pomoc členským štátom pri uplatňovaní
systému záruky pre mladých ľudí v regiónoch s nezamestnanosťou mládeže, ktorá
presahuje 25 %. Na júnovom zasadnutí Európskej
rady sa rozhodlo, že rozpočtový riadok vo výške 3
miliardy EUR určený na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí by sa
mal zamerať na obdobie rokov 2014 – 2015 s
podporou rovnocenných príspevkov z programov ESF vo výške najmenej 3
miliardy EUR. Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí je dôkazom
silného politického záväzku spoločne riešiť kľúčové problémy v oblasti
zamestnanosti a sociálne problémy, ktoré ovplyvňujú určité krajiny a regióny
nerovnomerne, no majú dosah na EÚ ako celok. Komisia v súčasnosti urýchlene
podporuje členské štáty pri vypracúvaní plánov vykonávania schémy záruky pre
mladých ľudí a do konca roku 2013 očakáva ich úplné znenie a návrhy finančných
plánov. 4.2 Zintenzívnenie činnosti v záujme
zamestnanosti a mobility pracovnej sily Rozhodujúcim aspektom
sociálneho rozmeru HMÚ je prijať politiky zamestnanosti zvyšujúce odolnosť trhu
práce, zachovávajúce zamestnanosť a konkurencieschopnosť a podporujúce
vytváranie nových pracovných miest, ktorými sa nahradia pracovné miesta
stratené počas hospodárskej reštrukturalizácie. Vyžaduje si to, ako sa
zdôrazňuje v balíku opatrení pre zamestnanosť z roku 2012,[14] podporné
opatrenia tak na strane ponuky, ako aj na strane dopytu na trhu práce. Členské
štáty by mali urýchlene plniť národné plány na vytváranie pracovných miest s
prihliadnutím na príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny. Jednou z
najnaliehavejších výziev v oblasti zamestnanosti je pomáhať mladým ľuďom
zapojiť sa do trhu práce a zachovať si svoj potenciál napriek nepriaznivým
ekonomickým súvislostiam. Európa v tejto veci začala konať schválením zavedenia
systému záruk pre mladých v každom členskom štáte a vyčlenením zdrojov na pomoc
na vykonanie tejto kľúčovej štrukturálnej reformy prostredníctvom iniciatívy na
podporu zamestnanosti mladých ľudí. Rýchle dosiahnutie pokroku v tejto oblasti
je rozhodujúce pre zachovanie potenciálu zdravého rastu vo všetkých krajinách a
pre obnovenie sociálno-ekonomickej konvergencie v EÚ. Okrem toho je známe, že
flexibilita trhov výrobných faktorov je nevyhnutná na riadne fungovanie menovej
únie. Hoci je kapitál vysoko mobilný, trhy práce zostávajú často vysoko
segmentované. Na rýchle vyrovnanie dopytu a ponuky práce v celej Európe a
dosiahnutie maximálneho potenciálu je mimoriadne dôležité zlepšiť schopnosť
ľudí cestovať za prácou v rámci, ako aj za hranice svojho štátu. Voľný pohyb
pracovníkov je jedným zo základných kameňov EÚ a jej jednotného trhu. V časoch
asymetrických zmien môže mobilita pracovnej sily v HMÚ do určitej miery fungovať
aj ako mechanizmus prispôsobovania. Cezhraničná mobilita v
rámci Európskej únie je však stále nízka. Iba 2,6 % populácie EÚ sa
presťahovalo a začalo žiť v inom členskom štáte. V eurozóne sú menej ako 4 %
populácie v produktívnom veku štátnymi príslušníkmi iného členského štátu.
Avšak 10 % občanov EÚ už pracovalo v inom členskom štáte a 17 %
predpokladá, že v budúcnosti bude pracovať alebo žiť v inom členskom
štáte. Súčasná nízka úroveň mobility pracovnej sily sa dá vysvetliť
mnohými faktormi, z ktorých sú niektoré kultúrne a sociálne (jazykové a
kultúrne prekážky, trhy s bytmi, rodinné väzby). Iné súvisia s uplatňovaním
práv vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ a nedostatočnou podporou mobility v
rámci EÚ (rozdielne systémy sociálneho zabezpečenia a daňové systémy, rôzne
odborné kvalifikácie a právne alebo administratívne prekážky). EÚ sa už venovala
odstraňovaniu niektorých týchto pretrvávajúcich prekážok. Zriadil sa systém EÚ
na uznávanie odborných kvalifikácií a systém EÚ na koordináciu dávok sociálneho
zabezpečenia, aby sa zaistilo, že mobilní pracovníci pri prekročení hraníc
neprídu o svoje nadobudnuté práva. Komisia pokračuje v práci týkajúcej sa
činnosti regulovaných profesií zameranej na upevňovanie práva usadiť sa v
sektore služieb[15]. Cieľom nedávno
predloženého návrhu smernice o opatreniach na uľahčenie výkonu práv udelených
pracovníkom v súvislosti so slobodou pohybu pracovníkov[16], ktorý predložila
Komisia, je posilniť postavenie mobilných pracovníkov zabezpečením poskytnutia
poradenstva, informácií a podpory v hostiteľskej krajine a skutočných
prostriedkov nápravy v prípade diskriminácie. Hľadanie práce v inom
členskom štáte je však stále komplikované a administratívne náročné a môže mať
takisto negatívny vplyv na práva v oblasti sociálneho zabezpečenia. Komisia v
správe o občianstve EÚ naliehavo vyzvala členské štáty, aby plne využili
existujúce pravidlá pri umožňovaní uchádzačom o zamestnanie dostávať dávky v
nezamestnanosti po dobu až šiestich mesiacov, zatiaľ čo si hľadajú prácu v inom
členskom štáte.[17] V roku 2014
plánuje Komisia predložiť návrhy na revíziu kapitoly o nezamestnanosti v
nariadení (ES) č. 883/2004 a č. 987/2009 s cieľom zjednodušiť postupy
priznávania dávok v nezamestnanosti v cezhraničných situáciách a zvýšiť
účinnosť ustanovení. Zároveň je potrebné, aby
Komisia a členské štáty zvýšili úsilie na zabezpečenie medzištátne zosúladenie
dopytu a ponuky práce, najmä modernizáciou siete EURES a vytvoriť z nej
celoeurópsku službu prijímania, zlaďovania a umiestňovania zamestnancov. V
roku 2013 predloží Komisia návrh, ktorého cieľom bude zlepšiť spracovanie ponúk
voľných pracovných miest a žiadostí o zamestnanie, mobilitu podporných služieb
pre uchádzačov o zamestnanie a zamestnávateľov a celkovú koordináciu riadenia
stratégií v oblasti mobility medzi členskými štátmi. Okrem toho je rozhodujúce
riešiť problém nevyhovujúcich zručností v záujme lepšieho predvídania ich
potreby na trhu práce. Toto je účelom nedávno zriadenej Panorámy zručností EÚ. 4.3 Upevňovanie HMÚ: spojenie
veľkých ambícií s náležitým načasovaním Súčasná štruktúra HMÚ sa
zakladá na decentralizovaných vnútroštátnych fiškálnych politikách
uplatňovaných v rámci založenom na pravidlách. Stabilizačná funkcia
fiškálnej politiky sa vykonáva na vnútroštátnej úrovni v medziach pravidiel
zmlúv a Paktu stability a rastu. Vzhľadom na relatívne veľký rozsah sociálnych
služieb je za určitých podmienok povolené, aby vnútroštátne automatické
stabilizátory (nižšie daňové príjmy a vyššie sociálne výdavky počas
hospodárskych poklesov) zohrávali dôležitú úlohu pri absorpcii otrasov.
Zodpovednosť za politiky v oblasti sociálneho zabezpečenia (najmä systémy
dávok) nesú podľa zmluvy spravidla členské štáty, z čoho vyplýva, že tvorba,
účinnosť a fungovanie automatických stabilizátorov patria do vnútroštátnej
zodpovednosti a sú v každom členskom štáte iné. Koncepcia Komisie pre
rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu predstavuje komplexnú víziu,
ktorá prispieva k pevnej a stabilnej štruktúre vo finančnej, fiškálnej,
hospodárskej a politickej oblasti. Je dôležitá aj na rozvoj sociálneho rozmeru
HMÚ. V tejto koncepcii sú stanovené opatrenia, o ktorých je Komisia
presvedčená, že sa musia v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte
prijať. Pri jej uplatňovaní by sa mali popri väčšej solidarite a finančnej
podpore podniknúť kroky na zvýšenie zodpovednosti a hospodárskej disciplíny.
Niektoré z požadovaných krokov možno prijať v medziach platných zmlúv. Iné
kroky si budú vyžadovať úpravu platných zmlúv a udelenie nových právomocí EÚ. V záujme rozvoja
sociálneho rozmeru HMÚ sú mimoriadne dôležité tieto aspekty uvedené v
koncepcii. Z krátkodobého hľadiska
Komisia navrhla vytvoriť nástroj v rámci hospodárskeho riadenia EÚ a rozpočtu
EÚ, ktorý nie je súčasťou viacročného finančného rámca, na podporu opätovného
nastolenia rovnováhy a prispôsobovania, čím sa podporí rast. Ide o prvý krok
posilnenia fiškálnej kapacity popri lepšie integrovanom mechanizme koordinácie
politiky. Existujúci rámec by sa mal posilniť zlepšením koordinácie veľkých projektov
reforiem ex ante a vytvorením nástroja konvergencie a
konkurencieschopnosti (CCI) s cieľom poskytnúť rámec pre záväzky
týkajúce sa včasnej implementácie štrukturálnych reforiem a pre jej podporu. Finančná podpora by sa
poskytovala na balíky reforiem, ktoré sú schválené a dôležité pre príslušný
členský štát, ako aj pre riadne fungovanie HMÚ. Využívanie finančnej podpory by
bolo definované ako súčasť zmluvnej dohody uzavretej medzi dotknutým členským
štátom a Komisiou. Nástroj konvergencie a konkurencieschopnosti (CCI) by
spájal prehĺbenie integrácie hospodárskej politiky a finančnú podporu
reflektujúc zásadu spojenia väčšej zodpovednosti a väčšej solidarity. Tento nástroj možno
vytvoriť na základe sekundárnych právnych predpisov. Opierajúc sa o CCI by sa
fiškálna kapacita mohla postupne zvýšiť, aby poskytovala dostatok zdrojov na
podporu veľkých štrukturálnych reforiem, a to aj pre veľké hospodárstvo
nachádzajúce sa v ťažkostiach. Napokon by sa na základe
postupného spájania suverenity, teda právomocí v oblasti zodpovednosti a
solidarity na európskej úrovni, z dlhodobého hľadiska malo stať možným
zostavenie autonómneho rozpočtu eurozóny poskytujúceho eurozóne fiškálnu
kapacitu na podporu absorpcie otrasov v členských štátoch. Centrálny rozpočet
by zahŕňal stabilizačný nástroj na úrovni HMÚ na podporu prispôsobenia sa
asymetrickým otrasom, ktorý by zlepšil hospodársku integráciu a konvergenciu a
zabránil by vzniku dlhodobých tokov transferov. Spoločne využívaný nástroj by
celkovo mohol zabezpečiť čisté zvýšenie stabilizačnej sily v porovnaní so
súčasnými opatreniami. Výška tejto fiškálnej kapacity by nakoniec závisela od
požadovanej úrovne integrácie a od ochoty prijať sprievodné politické zmeny. Spoločný nástroj určený
na makroekonomickú stabilizáciu by mohol poskytovať poisťovací systém,
v ktorom by sa spájali riziká hospodárskych otrasov v rámci členských
štátov, a tým by sa znížili výkyvy v príjmoch jednotlivých krajín. Vo svojej
najjednoduchšej formulácii by si stabilizačná schéma zameraná na absorpciu asymetrických
otrasov mohla vyžiadať čisté menové platby, ktoré sú negatívne v priaznivom
období a pozitívne v nepriaznivom období. Jednoduchá schéma by napríklad mohla
určiť čisté príspevky/platby krajín ako funkciu ich produkčnej medzere (vo
vzťahu k priemeru). Takýto systém by z dlhodobého hľadiska musel byť finančne
neutrálny voči každej krajine a závisel by aj od veľkosti krajín. Alternatívne by sa
schéma mohla zakladať na platbách z fondu viazaných na určitý účel
s proticyklickými účinkami (ako napr. systém dávok v nezamestnanosti
v USA, kde federálny fond prepláca 50 % dávok v nezamestnanosti
presahujúcich štandardnú dĺžku, až po dané maximum pod podmienkou určitého
stupňa a zvyšujúcej sa miery nezamestnanosti). Schéma by mohla fungovať takým
spôsobom, aby sa zabránilo „trvalým prevodom“ v jednotlivých krajinách.
Inými slovami, schémy by mali byť vytvorené tak, aby sa zabránilo tomu, že
ktorákoľvek krajina bude počas dlhého obdobia v čistej strate alebo s čistým
ziskom zo schémy. Takéto opatrenia by si
vyžadovali podstatnú zmenu zmluvy, pretože v súčasnosti nemá EÚ právomoc na ich
prijatie, ani pre eurozónu, ani pre EÚ ako celok. EÚ nemôže preberať rozpočtovú
zodpovednosť členských štátov. Pokiaľ ide o zamestnanosť, súčasné právomoci EÚ
sú obmedzené na motivačné opatrenia, ktorých účelom je podporiť spoluprácu
medzi členskými štátmi a podporiť ich opatrenia s výnimkou akejkoľvek
harmonizácie (pozri článok 149 ZFEÚ). Čo sa týka sociálneho zabezpečenia a
sociálnej ochrany, právomoc EÚ je obmedzená na prijímanie smerníc, ktorými sa
stanovujú minimálne požiadavky na systémy členských štátov, ktorých základné
zásady a finančnú rovnováhu stanovujú členské štáty (pozri článok 153 ZFEÚ).
Vzhľadom na súčasný rámec právomocí a systém vlastných zdrojov na základe zmlúv
nemožno uplatniť ani doložku flexibility v článku 352, keďže zriadenie
makroekonomických stabilizačných systémov by prekračovalo všeobecný rámec
platných zmlúv, a teda zmenu zmlúv bez dodržania predpísaného postupu. Inými
slovami by si táto záverečná fáza vyžadovala zásadné prepracovanie zmlúv, ktoré
by muselo byť sprevádzané – ako sa uvádza v koncepcii – aj primeranou
politickou integráciou, ktorá zabezpečuje demokratickú legitimitu a
zodpovednosť. 5. POSILNENIE
SOCIÁLNEHO DIALÓGU Sociálny dialóg
na úrovni EÚ zohráva nevyhnutnú úlohu pri dosahovaní pokroku v rámci nášho
sociálneho trhového hospodárstva, čo je v prospech zamestnávateľov, pracovníkov
a hospodárstva a spoločnosti ako celku. Pri posilňovaní hospodárskeho riadenia
je rozhodujúce zapojiť sociálnych partnerov do politických diskusií a
rozhodovania. Nie je to len z dôvodu rozšírenia zodpovednosti za tvorbu politík
a zabezpečenia zmysluplnej implementácie, ale aj z dôvodu zvýšenia účinnosti
politickej koordinácie na úrovni eurozóny. Je preto nevyhnutné, aby sme
investovali do posilnenia sociálneho dialógu tak na európskej úrovni, ako aj na
úrovni jednotlivých členských štátov. Sociálni
partneri zohrávajú na vnútroštátnej úrovni dôležitú úlohu pri stanovovaní
pravidiel a miezd na trhu práce. Majú silný vplyv na ostatné štrukturálne
politiky prostredníctvom rokovaní tripartity, napr. v oblasti sociálneho
zabezpečenia. Najmä pokiaľ ide o stanovenie miezd existujú v EÚ rôzne
pracovnoprávne vzťahy a členské štáty rozhodujú o tom, ako organizovať vyjednávanie
o mzdách. Sociálni partneri sú takisto kľúčovými aktérmi, pokiaľ ide o
vykonávacie opatrenia, napr. učňovskú prípravu alebo efektívne celoživotné
vzdelávanie. Existuje priestor na
zdokonalenie mechanizmov zapájania sociálnych partnerov do koordinácie politík
v hospodárskej oblasti a zamestnanosti na úrovni EÚ. 5.1 Maximálne využitie fór Sociálni partneri sa na
úrovni EÚ každého pol roka zúčastňujú na makroekonomickom dialógu (MED) a
dvakrát ročne si vymieňajú názory na najvyššej politickej úrovni na tripartitnom
sociálnom samite (TSS).[18] Tak
makroekonomický dialóg, ako aj tripartitný sociálny samit sú kľúčovými
príležitosťami na zapojenie sociálnych partnerov do procesu európskeho
semestra. Komisia je presvedčená,
že je možné v ešte vyššej miere zapojiť sociálnych partnerov do riadenia
EÚ a HMÚ a plne pritom rešpektovať ich autonómiu. Viac by sa mohlo urobiť v
oblasti využívania synergie a komplementarity jednotlivých fór, najmä na
podporu konzistentnosti a zabránenie paralelným procesom. Podávanie správ a
následné kroky by mali byť systematickejšie, aby sa zabezpečila lepšia
transparentnosť a komunikácia a vytváranie fór by sa mohlo zjednodušiť.
Mal by sa ešte viac využívať potenciál bipartitného sociálneho dialógu a úroveň
zastúpenia vnútroštátnych sociálnych partnerov by sa mala vo všetkých fórach
zvýšiť, najmä vo Výbore pre sociálny dialóg. Existujúce fóra
dokázali svoju opodstatnenosť. Nové formy dialógu by sa mali zvažovať až po
spoločnom posúdení ich potreby. Makroekonomický dialóg
je fórom na vysokej úrovni na výmenu názorov medzi Radou, Komisiou, Európskou
centrálnou bankou a zástupcami sociálnych partnerov na úrovni EÚ. Zriadený bol
s konkrétnym cieľom, ktorým je podpora pravidelného dialógu o tvorbe
makroekonomickej politiky v eurozóne. MED má dve zložky, politickú a technickú.
Politický dialóg organizuje členský štát, ktorý nadobudol rotujúce
predsedníctvo Rady (a zúčastňujú sa na ňom dve nasledujúce predsedníctva), a
predchádza mu technická prípravná schôdza.[19] Tripartitný sociálny
samit pre rast a zamestnanosť je zakotvený v článku 125 ZFEÚ ako integrálna
zložka sociálneho dialógu na úrovni EÚ. Úlohou tripartitného sociálneho samitu
je zabezpečiť sociálny dialóg na najvyššej úrovni medzi
predsedníctvom Rady (a dvomi nasledujúcimi predsedníctvami), Komisiou a
zástupcami zamestnávateľov a pracovníkov. Samit sa koná v kontexte
medziodvetvového dialógu. Na jeho programe sú aj otázky týkajúce sa všetkých
hospodárskych odvetví a pracovníkov v EÚ. O politikách v oblasti
zamestnanosti a sociálnych vecí sa dvakrát ročne takisto diskutuje na
neformálnych stretnutiach Rady EPSCO so sociálnymi partnermi v EÚ. Okrem toho
sa v zmluve ustanovuje konzultačný mechanizmus medzi výbormi a sociálnymi
partnermi v EÚ (články 150 a 160 ZFEÚ). 5.2 Konzultácie v priebehu európskeho
semestra Inštitúcie EÚ všeobecne
súhlasia s potrebou lepšieho zapojenia sociálnych partnerov do európskeho
riadenia, najmä do procesu európskeho semestra. Zatiaľ čo sa musí rešpektovať
autonómia sociálnych partnerov a rôznorodosť vnútroštátnych postupov (v súlade
s článkami 125 a 153 ods. 5 ZFEÚ), zapojenie
sociálnych partnerov do prípravy a vykonávania hospodárskej politiky
a politiky zamestnanosti musí byť v záujme efektívnosti a inkluzívnosti
posilneného riadenia HMÚ úmerné vývoju v oblasti monitorovacích a koordinačných
mechanizmov. Konzultácie na vnútroštátnej úrovni so sociálnymi partnermi
zohrávajú dôležitú úlohu, najmä počas prijímania vnútroštátnych programov
reforiem a vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Tieto konzultácie sú rozhodujúce,
nielen pokiaľ ide o otázky trhu práce, ale aj čo sa týka celkových
hospodárskych a sociálnych otázok a politík. Samozrejme existuje
priestor na lepšie využívanie súčasných európskych mechanizmov sociálneho
dialógu na včasné a efektívne konzultácie so sociálnymi partnermi v kľúčových
fázach rozhodovania na európskej úrovni. V úsilí zabezpečiť ich efektívnosť
musia byť do konzultácií zapojené aj organizácie vnútroštátnych sociálnych
partnerov. Môže to fungovať iba v prípade, že členské štáty zlepšia v súlade s
vnútroštátnymi tradíciami zapojenie sociálnych partnerov do diskusie, tvorby a
vykonávania prebiehajúcich reforiem. Vlády jednotlivých členských štátov
vymedzia v súlade s vnútroštátnymi pravidlami a postupmi úpravy týkajúce sa
rokovania o odporúčaniach pre jednotlivé krajiny so sociálnymi partnermi.
Komisia bude napriek tomu podporovať členské štáty v tom, aby rokovali o
vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny a všetkých príslušných reforiem so
sociálnymi partnermi a aby uviedli ich stanoviská k vnútroštátnym programom
reforiem v ich prílohe. Komisia navrhuje zlepšiť
súčasný konzultačný proces takto: Komisia sa stretne so
sociálnymi partnermi v EÚ predtým, než prijme ročný prieskum rastu, v rámci Výboru
pre sociálny dialóg, aby zistila ich názory na nadchádzajúce priority a
získala ich spätnú väzbu týkajúcu sa výsledku predchádzajúceho procesu
európskeho semestra. O hlavné myšlienky vyplývajúce z tejto konzultácie sa
podelí s Radou na októbrovom tripartitnom sociálnom samite. Komisia uvedie v
prílohe k správe o pracovnoprávnych vzťahoch spoločné písomné stanoviská
sociálnych partnerov, o ktorých predtým zúčastnené strany rokovali a ktoré
schválili. Po jeho prijatí Komisia
zorganizuje diskusiu o ročnom prieskume rastu a spoločnej správe o zamestnanosti
so sociálnymi partnermi v EÚ a ich vnútroštátnymi pridruženými členmi, aj v
kontexte Výboru pre sociálny dialóg. Cieľom je podporiť lepšie vzájomné
chápanie očakávaní a obáv. Diskusia bude zameraná na hodnotiacu tabuľku
kľúčových ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie zahrnutých do
uvedenej správy, kľúčových tém hospodárskych a sociálnych reforiem, ich vplyvu
na zamestnanosť a sociálnu oblasť a ich koordinácie. V prípade potreby sa do
diskusie zahrnie aj výmena názorov o otázkach, ktoré sa priamo týkajú
sociálnych partnerov, napr. o mzdách alebo systémoch kolektívneho vyjednávania.
Stanoviská sociálnych partnerov sa budú náležite šíriť. Táto konzultácia doplní
výmenu názorov medzi Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu a
sekretariátmi sociálnych partnerov v EÚ, a preto prispeje k príprave
tripartitného sociálneho samitu, ktorý sa uskutoční v marci. Tripartitný sociálny
samit
bude aj naďalej stretnutím medzi Komisiou, Radou a európskymi sociálnymi
partnermi na najvyššej úrovni, na ktorom sa rokuje o politikách v oblasti rastu
a zamestnanosti. Tripartitný sociálny samit v marci sa zameria na európsky
semester. Diskusie na ňom pripraví Rada EPSCO. Politickým dialógom na vysokej
úrovni by mala predchádzať technická prípravná schôdza, ktorú zorganizuje Výbor
pre sociálny dialóg. Komisia navrhne revíziu rozhodnutia o zriadení
tripartitného sociálneho samitu s cieľom zosúladiť ho s novým inštitucionálnym
rámcom na základe Lisabonskej zmluvy a jeho integrovanej stratégie rastu a zamestnanosti. Súčasná organizácia
konania tematických dialógov v rámci Výboru pre zamestnanosť a Výboru pre
sociálnu ochranu by sa mala ďalej rozvinúť a zjednodušiť. Konzultácie by mali
dopĺňaťad hoc schôdze alebo pracovné úpravy s cieľom lepšie zapojiť sociálnych
partnerov do diskusií o príslušných politických otázkach s prihliadnutím na ich
špecifickú zodpovednosť a potenciálnu citlivosť pre sociálnych partnerov (napr.
zamestnanosť mladých ľudí, mzdy, dôchodky a reformy zdravotnej starostlivosti). Komisia bude na základe
správy o pracovnoprávnych vzťahoch v Európe a vychádzajúc z činnosti Európskeho
monitorovacieho strediska pre pracovnoprávne vzťahy v rámci Eurofoundu
pokračovať aj v podpore monitorovania rozvoja sociálneho dialógu v celej EÚ. 6. ZÁVER Nedávne
zmeny, ktorých cieľom je posilniť hospodárske riadenie EÚ, sú zamerané na
posilnenie HMÚ, odstraňovanie niektorých počiatočných slabín jej formy a
dosiahnuť jej vyššiu konkurencieschopnosť a lepšiu schopnosť podporovať rast.
Podľa názoru Komisie je rozvoj sociálneho rozmeru HMÚ neoddeliteľnou súčasťou
tohto procesu. To znamená rozvíjať schopnosť súčasných mechanizmov
hospodárskeho riadenia a politických nástrojov s cieľom zohľadňovať a
riešiť náročné úlohy súvisiace s politikami v oblasti zamestnanosti a v
sociálnej oblasti v EÚ, a tak členským štátom pomôcť pri dosahovaní ich
potenciálu v oblasti rastu a zamestnanosti a pri zlepšovaní sociálnej
súdržnosti v súlade s cieľmi EU. Riadne
fungujúca menovú únia si vyžaduje flexibilné trhy a vhodné inštitúcie na
riešenie sociálnej situácie a na poskytovanie dostatočných vnútroštátnych
záchranných sietí. Existuje priestor na
posilnenie sociálneho rozmeru HMÚ lepšou koordináciou a monitorovaním politík a
vývoja v oblasti zamestnanosti a v sociálnej oblasti ako súčasť procesu
európskeho semestra, využívaním a cielením opatrení a finančných prostriedkov v
záujme lepšieho riešenia sociálnych ťažkostí, odstraňovaním prekážok
cezhraničnej mobility pracovnej sily v rámci EÚ a posilnením postavenia
sociálneho dialógu. Komisia sa teší na
spoluprácu s ostatnými inštitúciami EÚ, členskými štátmi a sociálnymi partnermi
pri dosahovaní rýchleho pokroku v tejto oblasti. Príloha: Orientačná hodnotiaca tabuľka kľúčových
ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie (jej
analýzu bude obsahovať návrh spoločnej správy o zamestnanosti za európsky
semester 2014) UKAZOVATELE || Miera nezamestnanosti (%) || Mladí ľudia, ktorí nie sú vo vzdelávacom procese, zamestnaní ani odbornej príprave (NEET) (%) a miera zamestnanosti mládeže || Zmena reálneho hrubého disponibilného príjmu domácností (GDHI) || Miera rizika chudoby – 18 – 64 (%) || Nerovnosť (pomer S80/S20) Cieľová populácia || ekonomicky činné obyvateľstvo || mládež (18 – 24) || celkový počet obyvateľov || obyvatelia v produktívnom veku || celkový počet obyvateľov Zdroj a výmena údajov || VZPS (ročná zmena) || VZPS (ročná zmena) || národné účty || EU-SILC (ročná zmena) || EU-SILC Zdôvodnenie ukazovateľa || všeobecný vývoj na trhu práce; strata produkcie a produktivity; konkurencieschopnosť; sociálna súdržnosť || strata zamestnateľnosti a produktivity; relevantnosť zručností; výsledky inštitúcií vzdelávania a trhu práce; konkurencieschopnosť; sociálna súdržnosť || celkový dopyt; primeranosť príjmov prostredníctvom trhu práce; účinnosť systémov na náhradu príjmu || všeobecný vývoj chudoby (zameranie na reálne príjmy chudobných ľudí); sociálna súdržnosť; erózia ľudského kapitálu || segmentácia a neistota trhu práce; rovnosť príležitostí; celkový dopyt a sociálna súdržnosť Použili by sa EPM, SPPM a JAF na podporu čítania hlavných ukazovateľov || Podrobné čítanie hodnotiacej tabuľky by sa zakladalo na monitorovanie výsledkov v oblasti zamestnanosti (EPM), monitorovanie výsledkov v oblasti sociálnej ochrany (SPPM) a rámci pre spoločné hodnotenie (JAF) v ich celom rozsahu. Na ilustračné účely sú niektoré príklady ukazovateľov uvedené nižšie, čo ukazuje, ako by EPM, SPPM a JAF podporili výklad hlavných ukazovateľov: || podiel dlhodobej nezamestnanosti; miera zamestnanosti (m/ž, podľa veku, úrovne kvalifikácie); nedobrovoľná práca na kratší pracovný čas/krátkodobé zamestnanie; miera voľných pracovných miest (priemer za 3 roky); iné ukazovatele dosahu aktívnych politík trhu práce || miera nezamestnanosti mladých ľudí; mladí ľudia, ktorí nie sú vo vzdelávacom procese, zamestnaní ani odbornej príprave (NEET) rozdelení podľa veku 15 – 18, 18 – 19, 20 – 24; miera zamestnanosti mladých ľudí; osoby, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku || príspevok príjmu z pracovnej činnosti (zamestnanci a samostatne zárobkovo činné osoby) do hrubého disponibilného príjmu domácností (GDHI); reálne jednotkové náklady práce; miera úspor domácností; pomer zadĺženia domácností a ich príjmu, miery pokrytia dávkami v nezamestnanosti || zakotvená miera rizika chudoby (%) závažnosť chudoby, rozdiel v riziku chudoby; iné rozmery chudoby: chudoba zamestnaných osôb, domácnosti bez práce; ťažká materiálna deprivácia, riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia podľa veku (detská chudoba, chudoba v produktívnom veku, chudoba starších ľudí) || ukazovatele segmentácie (nedobrovoľná práca na kratší pracovný čas/krátkodobé zamestnanie; zmeny postavenia na trhu práce podľa typu zmluvy alebo výšky platu atď.) ukazovatele ďalších rozdielov na trhu práce (rozdiel v gramotnosti – PISA), rozdiel v odmeňovaní medzi mužmi a ženami, rozdiel v zárobkoch (s výnimkou ľudí bez práce) Príloha:
Orientačná tabuľka dodatočných pomocných ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej
situácie v SMV UKAZOVATELE || Miera účasti (%) || Miera dlhodobej nezamestnanosti (%) || Miera nezamestnanosti mládeže (%) || Miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia (%) Cieľová populácia || obyvatelia v produktívnom veku (15 – 64 rokov) || ekonomicky činné obyvateľstvo || ekonomicky činné obyvateľstvo v rovnakej vekovej skupine (15 – 24 rokov) || celkový počet obyvateľov Zdroj/výmena údajov || Eurostat, VZPS /úroveň a vývoj v priebehu času || Eurostat, VZPS /úroveň a vývoj v priebehu času || Eurostat, VZPS /úroveň a vývoj v priebehu času || Eurostat, SILC /úroveň a vývoj v priebehu času Zdôvodnenie ukazovateľa || dopĺňa mieru nezamestnanosti, pretože uvádza relevantné toky z činnosti do nečinnosti a naopak; umožňuje skúmať štrukturálne faktory, ktoré odrádzajú ľudí od hľadania zamestnania, ako aj „odrádzajúci vplyv“ dlhodobej nezamestnanosti, nelegálnej práce, zamestnania v neformálnom sektore a podzamestnanosti v poľnohospodárstve; || poukazuje na štrukturálne problémy na trhu práce, napr. nesúlad ponuky kvalifikácií s dopytom, problémy insiderov-outsiderov; uvádza obmedzené vyhliadky na opätovné zamestnanie a zvýšené riziko uviaznutia v nezamestnanosti; || udáva množstvo problémov, s ktorými sa stretli včasní a pravdepodobne nízko kvalifikovaní ľudia vstupujúci na trh práce; dlhodobá nezamestnanosť na začiatku kariéry môže mať dlhotrvajúce následky z hľadiska budúcich vyhliadok na zárobok a začlenenie sa do trhu práce; || celkový ukazovateľ, ktorý zachytáva jednotlivé rozmery chudoby Doplňujúce ukazovatele || neuv. || neuv. || mladí ľudia, ktorí nie sú vo vzdelávacom procese, zamestnaní ani odbornej príprave (NEET) vo veku 15 – 24 rokov || zložky: miera rizika chudoby, ktorá zachytáva relatívnu chudobu; miera ťažkej materiálnej deprivácie, ktorá zachytáva absolútnu chudobu; osoby žijúce v domácnostiach s nízkou intenzitou práce Posilnenie
monitorovania výziev v oblasti zamestnanosti a sociálnych výziev v rámci
európskeho semestra a
dohľad nad nimi
Nápravný MIP Preventívny MIP
Ročný prieskum rastu Máj/jún: návrhy odporúčaní pre jednotlivé krajiny predložené Komisiou; rokovania vo výboroch Rady, EPSCO a ECOFIN Jún/júl: Európska rada podporí a Rada prijme odporúčania pre jednotlivé krajiny Čl. 148 EPSCO
[1] Oznámenie
Komisie „Koncepcia pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu.
Zahájenie európskej diskusie“ 28. 12. 2012. COM(2012) 777. [2] Správa EP z
vlastnej iniciatívy „Towards a genuine Economic and Monetary Union
(Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii)“ predložená
18. 10. 2012 (správa, ktorú predložila Marianne Thyssen, „Thyssen
Report“). [3] Európska
komisia, Employment and Social Developments in
Europe (vývoj v
oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti v Európe) 2012. [4] Pozri závery
predsedníctva o mimoriadnom zasadnutí Európskej rady o zamestnanosti,
Luxemburg 20. – 21. novembra 1997, odsek 3. [5] Pozri nariadenie
č. 1466/97 zmenené nariadením č. 1175/2011, najmä oddiel 1-a o európskom
semestri pre koordináciu hospodárskych politík. [6] List
predsedníctva Rady predsedovi Európskej rady o „sociálnom rozmere HMÚ“ z 15.
mája 2013. [7] Monitorovanie
výsledkov v oblasti zamestnanosti a monitorovanie výsledkov v oblasti sociálnej
ochrany. [8] Úplný prehľad
je uvedený v prílohe. Členské štáty nebudú mať žiadnu
dodatočnú oznamovaciu povinnosť. [9] Spoločná správa o
zamestnanosti stanovená v článku 148 ods. 1 ZFEÚ podlieha prijatiu Radou a je
určená Európskej rade. Výraz „spoločná“ odkazuje na dohodu medzi Komisiou a
Radou s príslušným súborom údajov, ktoré sa vo veľkej miere využívajú v rámci
európskeho semestra. [10] Monitor politiky
zamestnanosti je dohodnutá spoločná správa Komisie a členských štátov s hlavným
cieľom identifikovať spoločne dohodnuté kľúčové výzvy v oblasti zamestnanosti
pre každý členský štát. Vykonáva sa to formou porovnávania výsledkov, a to
vzájomného štatistického porovnávania (referenčné porovnávanie), ako aj
porovnávania v rámci členského štátu v priebehu času. Monitor politiky
zamestnanosti poskytuje súhrn z posúdenia, ktoré je výsledkom rámca spoločného
hodnotenia v 10 doménach súvisiacich s trhom práce. [11] Monitorovanie
výsledkov v oblasti sociálnej ochrany bolo schválené na zasadnutí Rady v
októbri 2012 ako metóda monitorovania sociálnej situácie členských štátov EÚ. [12] Rámec spoločného
hodnotenia je databázou kľúčových ukazovateľov pracovného trhu a sociálnych
ukazovateľov, ktorá sa využíva na monitorovanie vývoja pracovného trhu a
sociálneho vývoja v členských štátoch a ich napredovania k hlavným cieľom. Ide
o analytický nástroj založený na súbore spoločne odsúhlasených ukazovateľov v
11 doménach politiky. [13] Komisia
predložila 17. júna 2013 návrh rozhodnutia o rozšírení spolupráce medzi
verejnými službami zamestnanosti, čím sa umožní zmysluplné porovnávanie ich
výsledkov na základe referenčného porovnávania založeného na dôkazoch. [14] COM(2012) 173
final. [15] Oznámenie
Komisie pod názvom Vyhodnocovanie prístupu k regulovaným profesiám. 2. 10.
2013. [16] COM(2013) 236
final. [17] COM(2013) 269
final. [18] TSS sa stretáva
od roku 1997, no formálne bol ustanovený v roku 2003 (rozhodnutie 2003/174/ES),
a teraz je integrovaný do Lisabonskej zmluvy. MED bol ustanovený v roku 1999 na
základe záverov predsedníctva (zo zasadnutia Európskej rady v Kolíne). [19] Rámec je
stanovený Výborom pre hospodársku politiku.