This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32006D0970R(01)
Corrigendum to Council Decision 2006/970/Euratom of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for nuclear research and training activities (2007 to 2011) ( OJ L 400, 30.12.2006 )
Korigendum k rozhodnutiu Rady 2006/970/Euratom z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2007 – 2011) ( Ú. v. EÚ L 400, 30.12.2006 )
Korigendum k rozhodnutiu Rady 2006/970/Euratom z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2007 – 2011) ( Ú. v. EÚ L 400, 30.12.2006 )
Ú. v. EÚ L 54, 22.2.2007, p. 21–29
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/2006/970/corrigendum/2007-02-22/oj
22.2.2007 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 54/21 |
Korigendum k rozhodnutiu Rady 2006/970/Euratom z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2007 – 2011)
( Úradný vestník Európskej únie L 400 z 30. decembra 2006 )
Rozhodnutie 2006/970/Euratom znie takto:
ROZHODNUTIE RADY
z 18. decembra 2006
o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2007 – 2011)
(2006/970/Euratom)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 7,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
keďže:
(1) |
Na podporu a zabezpečenie hospodárskeho rastu a blahobytu občanov Európy je nevyhnutné spoločné úsilie na vnútroštátnej a európskej úrovni v oblasti výskumu a odbornej prípravy. |
(2) |
Siedmy rámcový program by mal dopĺňať iné akcie EÚ v oblasti výskumnej politiky, ktoré sú potrebné na vykonanie lisabonskej stratégie, najmä v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, konkurencieschopnosti a inovácie, priemyslu, zamestnanosti a životného prostredia. |
(3) |
Siedmy rámcový program vychádza z výsledkov, ktoré dosiahol jeho predchodca pri vytváraní Európskeho výskumného priestoru a využíva ich na rozvoj znalostnej ekonomiky a spoločnosti v Európe. |
(4) |
Zelená kniha Komisie Za európsku stratégiu zásobovania energiou vyzdvihuje prínos jadrovej energie k zníženiu emisií skleníkových plynov a zníženiu závislosti Európy od dovážanej energie. |
(5) |
Komisia 24. augusta 2005 predložila závery vonkajšieho hodnotenia vykonávania a výsledkov činností Spoločenstva uskutočnených počas piatich rokov pred hodnotením, ku ktorým pripojila svoje postrehy. |
(6) |
Podľa rozhodnutia Rady z 26. novembra 2004, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice týkajúce sa rokovaní o projekte Medzinárodného termonukleárneho experimentálneho reaktoru (ITER), by realizácia projektu ITER v Európe v širšom prístupe k výskumu energie jadrovej syntézy mala byť stredobodom výskumu jadrovej syntézy vykonávaného v rámci siedmeho rámcového programu. |
(7) |
Vykonávanie siedmeho rámcového programu môže podnietiť zakladanie spoločných podnikov v zmysle článkov 45 až 51 zmluvy. |
(8) |
Výskumné činnosti, ktoré siedmy rámcový program podporuje, by mali dodržiavať základné etické zásady vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Stanoviská Európskej skupiny pre etiku v oblasti vedy a nových technológií sa zohľadňujú a budú sa naďalej zohľadňovať. |
(9) |
Toto rozhodnutie ustanovuje na celé obdobie trvania programu finančné krytie, ktoré predstavuje v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (3) základný odkaz pre rozpočtový orgán v priebehu ročného rozpočtového postupu. |
(10) |
Je dôležité zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v rámci siedmeho rámcového programu a jeho vykonávanie najúčinnejším a užívateľsky najprístupnejším, ako aj jednoduchý prístup pre všetkých účastníkov. |
(11) |
V rámci siedmeho rámcového programu sa bude venovať náležitá pozornosť úlohe žien vo vede a výskume s cieľom ďalšieho prehlbovania ich aktívneho pôsobenia vo výskume. |
(12) |
Spoločné výskumné centrum (SVC) by malo prispievať k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory orientovanej na zákazníka pri formulovaní, tvorbe, vykonávaní a monitorovaní politík Spoločenstva. Z tohto hľadiska je užitočné, že SVC ďalej funguje ako nezávislé referenčné centrum vedy a techniky v EÚ v oblastiach svojej osobitnej právomoci. |
(13) |
Na dosiahnutie obojstranného prínosu je potrebné, aby mali európske výskumné činnosti medzinárodný a globálny rozmer. Na siedmom rámcovom programe by sa mali podieľať krajiny, ktoré na tento účel uzavreli potrebné dohody, avšak na projektovej úrovni a v prípade obojstrannej výhodnosti by sa na ňom mali v rámci vedeckej spolupráce zúčastniť aj subjekty z tretích krajín a medzinárodné organizácie. |
(14) |
Siedmy rámcový program by mal prispieť k rozširovaniu Európskej únie poskytovaním vedeckej a technickej podpory kandidátskym krajinám pri vykonávaní acquis Spoločenstva a pri ich integrácii do Európskeho výskumného priestoru. |
(15) |
Mali by sa prijať primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj potrebné kroky na vymáhanie ušlých, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (4), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (5) a nariadením Rady (Euratom) č. 1074/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (6). |
(16) |
Komisia sa radila s Vedeckým a technickým výborom a ten zaujal stanovisko, |
ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
Prijatie siedmeho rámcového programu
Týmto sa prijíma viacročný rámcový program pre jadrový výskum a odbornú prípravu (ďalej len „siedmy rámcový program“) na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011.
Článok 2
Ciele
1. Siedmy rámcový program sleduje všeobecné ciele stanovené v článku 1 a článku 2 písm. a) zmluvy a zároveň prispieva k vytváraniu znalostnej spoločnosti, pričom stavia na európskom výskumnom priestore.
2. Siedmy rámcový program zahŕňa výskum Spoločenstva, technický rozvoj, medzinárodnú spoluprácu, šírenie a využívanie technických informácií, ako aj odborné vzdelávanie, pričom tieto činnosti sa vykonávajú v dvoch osobitných programoch.
Do prvého osobitného programu patria tieto oblasti:
a) |
výskum energie jadrovej syntézy na účely vývoja technológie pre bezpečný, trvalo udržateľný, ekologický a ekonomicky životaschopný zdroj energie; |
b) |
jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením najmä na účely zvýšenia bezpečnosti, efektívneho využívania zdrojov a hospodárnosti jadrového štiepenia a spôsobov využitia žiarenia v priemysle a medicíne. |
Do druhého osobitného programu patria činnosti Spoločného výskumného centra (SVC) v oblasti jadrovej energie.
3. Všeobecný opis týchto osobitných programov sa nachádza v prílohe I.
Článok 3
Celková maximálna suma a podiely pridelené jednotlivým programom
1. Celková maximálna suma určená na vykonávanie siedmeho rámcového programu v období rokov 2007 až 2011 je 2 751 miliónov EUR. Táto suma sa rozdelí takto (v miliónoch EUR):
Výskum energie jadrovej syntézy (7) |
1 947 |
Jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením |
287 |
Činnosti SVC v oblasti jadrovej energie |
517 |
2. Podrobné pravidlá finančnej účasti Spoločenstva na siedmom rámcovom programe sú ustanovené v prílohe II.
Článok 4
Ochrana finančných záujmov Spoločenstva
Pri akciách Spoločenstva financovaných podľa tohto rozhodnutia sa na akéhokoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva vrátane porušenia zmluvnej povinnosti stanovenej na základe siedmeho rámcového programu, ku ktorému došlo v dôsledku konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, ktoré spôsobuje alebo by mohlo spôsobiť poškodenie všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo rozpočtov spravovaných Európskou úniou neoprávnenou výdavkovou položkou, vzťahuje nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadenie (Euratom, ES) č. 2185/96.
Článok 5
Všetky výskumné činnosti vykonávané v rámci siedmeho rámcového programu sa vykonávajú v súlade so základnými zásadami etiky.
Článok 6
Monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie
1. Komisia priebežne a systematicky monitoruje vykonávanie siedmeho rámcového programu a jeho osobitných programov a výsledky tohto sledovania pravidelne oznamuje a rozširuje.
2. Najneskôr do roku 2010 Komisia v spolupráci s externými odborníkmi uskutoční na základe dostupných podkladov priebežné hodnotenie siedmeho rámcového programu a jeho osobitných programov, pričom nadviaže na následné hodnotenie šiesteho rámcového programu. Toto hodnotenie sa vzťahuje na kvalitu prebiehajúcich výskumných činností, ako aj na kvalitu vykonávania a riadenia a na pokrok pri dosahovaní stanovených cieľov.
3. Po ukončení siedmeho rámcového programu zorganizuje Komisia externé hodnotenie, ktoré vykonajú nezávislí odborníci a ktoré bude zamerané na jeho odôvodnenie, vykonanie a dosiahnuté výsledky.
Závery tohto hodnotenia zašle Komisia spolu so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
Článok 7
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 18. decembra 2006
Za Radu
predseda
J.-E. ENESTAM
PRÍLOHA I
VEDECKÉ A TECHNICKÉ CIELE, TÉMY A ČINNOSTI
ÚVOD
Siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) pre jadrový výskum a odbornú prípravu je rozdelený do dvoch častí, ktoré zodpovedajú „nepriamym“ akciám vo výskume energie jadrovej syntézy, v jadrovom štiepení a ochrane pred žiarením a „priamym“ výskumným činnostiam SVC.
I.A. VÝSKUM ENERGIE JADROVEJ SYNTÉZY
Cieľ
Rozvíjať znalostnú základňu pre vytvorenie prototypov reaktorov pre bezpečné, trvalo udržateľné, ekologické a ekonomicky životaschopné elektrárne a realizovať projekt ITER ako hlavný krok k ich vytvoreniu.
Odôvodnenie
V zásobovaní Európy energiou sa v krátkodobom, strednodobom i dlhodobom horizonte objavujú vážne nedostatky. V prvom rade je potrebné prijať opatrenia na riešenie problémov zabezpečenia zásobovania, zmeny klímy a trvalo udržateľného rozvoja a pritom zaistiť, aby nebol v budúcnosti ohrozený hospodársky rast.
Popri úsilí EÚ v oblasti výskumu obnoviteľných zdrojov energie má jadrová syntéza potenciál rozhodujúcou mierou prispieť k dosiahnutiu trvalo udržateľného a zabezpečeného zásobovania EÚ energiou o niekoľko desiatok rokov po tom, ako na trh preniknú komerčné jadrové reaktory. Úspešný vývoj v tejto oblasti by priniesol bezpečnú, trvalo udržateľnú a ekologicky neškodnú energiu. Dlhodobým cieľom európskeho výskumu jadrovej syntézy, ktorý zahrňuje všetky činnosti súvisiace s touto oblasťou vykonávané v členských štátoch a pridružených tretích krajinách, je spoločné vytvorenie prototypov reaktorov pre elektrárne, ktoré spĺňajú uvedené požiadavky a sú ekonomicky životaschopné, približne o tridsať alebo tridsaťpäť rokov a v závislosti od technického a vedeckého pokroku.
Hlavnou prioritou stratégie dosiahnutia tohto dlhodobého cieľa je vybudovanie ITER-u (hlavného experimentálneho zariadenia, ktoré bude demonštrovať vedeckú a technickú uskutočniteľnosť získavania energie jadrovou syntézou), po ktorom bude nasledovať vybudovanie „demonštračnej“ elektrárne na princípe jadrovej syntézy DEMO. Súčasne sa uskutoční aj dynamický program na podporu výskumu a vývoja zameraného na projekt ITER a na vývoj materiálov, technológií a fyziky z oblasti jadrovej syntézy potrebných na projekt DEMO. Na týchto projektoch sa bude podieľať európsky priemysel, združenia zaoberajúce sa jadrovou syntézou a tretie krajiny, najmä strany dohody o projekte ITER.
Činnosti
1. Realizácia projektu ITER
Patria sem činnosti súvisiace so spoločnou realizáciou projektu ITER (ako medzinárodnej výskumnej infraštruktúry), najmä príprava lokality, založenie organizácie ITER a spoločného európskeho podniku pre projekt ITER, riadenie a personálne zabezpečenie, všeobecná technická a administratívna podpora, výstavba vybavenia a zariadení, ako aj podpora projektu počas výstavby.
2. Výskum a vývoj v rámci prípravy prevádzky projektu ITER
Príslušné zariadenia a zdroje programu jadrovej syntézy, napr. zariadenia JET a iné nástroje magnetického udržania, existujúce, budúce alebo tie, na ktorých sa pracuje (Tokamak, Stellarator, RFP), sa budú využívať v cielenom fyzikálnom a technologickom programe. Tento program zhodnotí kľúčové technológie projektu ITER, zjednotí rozhodnutia týkajúce sa tohto projektu a prostredníctvom experimentálnych a teoretických činností zabezpečí prípravu na jeho prevádzku.
3. Technologické činnosti pri príprave projektu DEMO
K týmto činnostiam patrí dynamický vývoj materiálov jadrovej syntézy a kľúčových technológií jadrovej syntézy vrátane plášťov, ako aj vytvorenie projektového tímu zaoberajúceho sa prípravou výstavby medzinárodného zariadenia na ožarovanie materiálov jadrovej syntézy (IFMIF), v ktorom sa budú vyberať materiály pre projekt DEMO. Pôjde o testovacie ožarovanie a modelovanie materiálov, štúdie koncepčného návrhu projektu DEMO a štúdie bezpečnosti, environmentálnych a socio-ekonomických aspektov energie jadrovej syntézy.
4. Výskumné a vývojové činnosti z dlhodobého hľadiska
K týmto činnostiam patrí ďalší vývoj vylepšených koncepcií systémov magnetického ohraničenia s potenciálnymi výhodami pre elektrárne na princípe jadrovej syntézy (so zameraním na dokončenie výstavby stelarátora W7-X), vytváranie teórie a modelovanie zamerané na komplexné porozumenie správania sa plazmy pri jadrovej syntéze, ako aj koordinácia civilného výskumu členských štátov v oblasti inerciálneho ohraničenia v kontexte udržiavania kontaktov.
5. Ľudské zdroje, vzdelávanie a odborná príprava
Vzhľadom na momentálne a strednodobé potreby projektu ITER a v záujme ďalšieho vývoja jadrovej syntézy sa budú presadzovať iniciatívy zamerané na zabezpečenie dostupnosti primeraných ľudských zdrojov, pokiaľ ide o ich počet, rozsah kvalifikácie a vysokú úroveň odbornosti a skúseností najmä vo fyzike a riadení syntézy.
6. Infraštruktúra
Vybudovanie medzinárodného projektu výskumu energie jadrovej syntézy ITER bude prvkom novej výskumnej infraštruktúry so silným európskym rozmerom.
7. Postupy transferu technológií
ITER si bude vyžadovať nové a pružnejšie organizačné štruktúry, ktoré umožnia, aby sa proces inovácie a technický pokrok, ktorý vytvára, rýchlo preniesol do priemyslu, čo umožní vyriešiť výzvy a zvýši konkurencieschopnosť európskeho priemyslu.
I.B. JADROVÉ ŠTIEPENIE A OCHRANA PRED ŽIARENÍM
Cieľ
Vytvárať stabilnú vedeckú a technickú základňu s cieľom urýchliť praktický vývoj v záujme bezpečnejšieho nakladania s rádioaktívnym odpadom s dlhým časom rozpadu, zlepšovať najmä bezpečnosť jadrovej energie a hospodárnosť z hľadiska jej zdrojov i nákladov a zabezpečovať silný a spoločensky prijateľný systém ochrany ľudí a životného prostredia proti účinkom ionizujúceho žiarenia.
Odôvodnenie
V súčasnosti predstavuje jadrová energia tretinu celkového objemu elektrickej energie spotrebovanej v EÚ a ako najvýznamnejšiemu zdroju základnej elektrickej energie, ktorý pri prevádzke jadrových elektrární nevypúšťa CO2, jej patrí dôležité miesto v diskusii o prostriedkoch boja proti zmene klímy a zníženia závislosti Európy od dovážanej energie. Európsky jadrový sektor ako celok charakterizuje najnovšia technológia a ponuka vysoko odborných pracovných miest pre niekoľko stotisíc ľudí. Modernejšia jadrová technológia by mohla mať potenciál priniesť výrazné zlepšenie účinnosti a využívania zdrojov a súčasne zabezpečiť ešte prísnejšie bezpečnostné normy a pokles objemu produkovaného odpadu v porovnaní so súčasnou technológiou.
V súvislosti s ďalším využívaním tohto zdroja energie v EÚ však existujú aj vážne obavy . Stále je potrebné pracovať na tom, aby Spoločenstvo aj naďalej dosahovalo vynikajúce výsledky a aby sa zlepšovanie ochrany proti žiareniu zostalo aj naďalej prioritnou oblasťou. Základnými otázkami sú prevádzková bezpečnosť reaktorov a nakladanie s odpadom s dlhým časom rozpadu, ktoré sa naďalej riešia na technickej úrovni, pričom je však potrebná aj účasť politickej a spoločenskej sféry. Pri akomkoľvek využívaní žiarenia, či už v priemysle alebo medicíne, platí prvoradá zásada ochrany človeka a životného prostredia. Pri všetkých tematických okruhoch v tejto oblasti je najdôležitejšie zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti. V jadrovej vede a inžinierstve možno taktiež presne vymedziť potreby v oblasti dostupnosti výskumnej infraštruktúry a odborných znalostí. Okrem toho sú jednotlivé technické oblasti prepojené kľúčovými prierezovými témami, ako je cyklus jadrového paliva, aktinoidová chémia, analýza rizík, hodnotenie bezpečnosti a dokonca aj problematika spoločnosti a správy vecí verejných.
Potrebný bude aj výskum zameraný na analýzu nových vedeckých a technických príležitostí, ako aj na pružné reagovanie na potreby nových politík, ktoré vzniknú počas siedmeho rámcového programu.
Činnosti
1. Nakladanie s rádioaktívnym odpadom
Realizačne orientované výskumné a vývojové činnosti zamerané na všetky zostávajúce kľúčové aspekty ukladania spotrebovaného paliva a rádioaktívneho odpadu s dlhým časom rozpadu do hlbinných geologických formácií, prípadne demonštrácie technológií a bezpečnostných opatrení a podpora vytvárania spoločného európskeho postoja k hlavným otázkam súvisiacim s nakladaním s odpadom a jeho ukladaním. Výskum rozpadu a transmutácie a/alebo iných koncepcií zameraných na znižovanie množstva a/alebo nebezpečenstva ukladaného odpadu.
2. Reaktorové systémy
Výskum zameraný na podporu pokračovania bezpečnej prevádzky všetkých relevantných typov existujúcich reaktorových systémov (vrátane zariadení palivových cyklov) pri zohľadnení nových úloh, ako je predlžovanie životnosti a vývoj nových metodík hodnotenia vysokej bezpečnosti (technickej aj ľudskej zložky) aj z hľadiska vážnych nehôd, a na hodnotenie potenciálu, aspektov bezpečnosti a nakladania s odpadom budúcich reaktorových systémov z krátkodobého a strednodobého hľadiska s cieľom udržať vysokú úroveň bezpečnostných noriem dosiahnutú v rámci EÚ a výrazne zlepšiť dlhodobé nakladanie s rádioaktívnym odpadom.
3. Ochrana pred žiarením
Výskum zameraný najmä na nebezpečenstvo nízkych dávok žiarenia, na využitie v medicíne a postup pri nehodách s cieľom vytvoriť vedecký základ silného, vyváženého a spoločensky prijateľného systému ochrany, ktorý neprimerane neobmedzí prospešné a rozšírené spôsoby využitia žiarenia v medicíne a priemysle. Výskum zameraný na minimalizáciu vplyvu jadrového a rádiologického terorizmu a zneužitia jadrového materiálu.
4. Infraštruktúra
Podpora dostupnosti a vzájomnej spolupráce zložiek výskumnej infraštruktúry, ako napríklad zariadení na testovanie materiálov, podzemných výskumných laboratórií a rádiobiologických zariadení a tkanivových bánk, potrebných na udržanie vysokej úrovne technického pokroku, inovácie a bezpečnosti v európskom jadrovom sektore.
5. Ľudské zdroje, vzdelávanie a odborná príprava
Podpora udržiavania a ďalšieho rozvoja vedeckej odbornosti a ľudskej kapacity (napríklad prostredníctvom spoločnej odbornej prípravy) s cieľom dlhodobo zabezpečiť dostupnosť primerane kvalifikovaných výskumných pracovníkov, inžinierov a zamestnancov v jadrovom sektore.
II. JADROVÉ ČINNOSTI SPOLOČNÉHO VÝSKUMNÉHO CENTRA (SVC)
Cieľ
Na základe požiadaviek zákazníkov poskytovať vedeckú a technickú podporu procesu vytvárania politík Spoločenstva v jadrovej oblasti, zabezpečiť pritom podporu vykonávania a monitorovania existujúcich politík a zároveň pružne reagovať na požiadavky súvisiace s novými politikami.
Odôvodnenie
SVC podporuje ciele európskej stratégie zásobovania energiou, najmä dosahovanie cieľov vytýčených v Kjótskom protokole. Spoločenstvo má v mnohých aspektoch jadrovej technológie dobrú povesť na základe predchádzajúcich úspechov v tejto oblasti. Prínos SVC k uskutočňovaniu politík Spoločenstva a k novým trendom v jadrovom výskume vyplýva z jeho vedeckých znalostí a začlenenia do medzinárodnej vedeckej obce a spolupráce s inými výskumnými centrami, ako aj zo šírenia znalostí. SVC má kompetentný personál a najmodernejšie zariadenia na vykonávanie uznávanej vedeckej a technickej činnosti, ktorej cieľom je, aby si európsky výskum udržal popredné postavenie vďaka kvalite svojej vedeckej a technickej práce. SVC podporuje politiku Spoločenstva s cieľom zachovať základné schopnosti a znalosti pre budúcnosť sprístupňovaním svojej infraštruktúry iným výskumným pracovníkom a odbornou prípravou mladých vedcov a podporou ich mobility, čím udržiava jadrové know-how v Európe. Nový dopyt sa objavuje predovšetkým v oblasti politík súvisiacich s vonkajšími vzťahmi a bezpečnosťou. V týchto prípadoch sú potrebné vnútorné a zabezpečené informácie, analýzy a systémy, ktoré nemožno vždy získať na trhu.
Činnosti SVC v jadrovej oblasti sú zamerané na uspokojenie výskumných a vývojových požiadaviek v záujme podpory Komisie aj členských štátov. Cieľom tohto programu je rozvíjať a združovať znalosti a prispievať do diskusie o výrobe jadrovej energie, jej bezpečnosti a spoľahlivosti, trvalej udržateľnosti a kontrole, jej hrozieb a úloh vrátane hodnotenia inovačných a budúcich systémov.
Činnosti
Činnosti SVC sa budú zameriavať na:
1. |
nakladanie s jadrovým odpadom a jeho vplyv na životné prostredie s cieľom pochopiť procesy jadrového paliva od výroby energie až po likvidáciu odpadu a nachádzať účinné riešenia nakladania s nebezpečným jadrovým odpadom v súlade s jednou z dvoch hlavných možností (priama likvidácia alebo rozloženie a transmutácia); pripravia sa tiež činnosti na zlepšenie znalostí o odpade s dlhým časom rozpadu a jeho spracovania alebo úpravy a základného výskumu aktinoidov; |
2. |
jadrovú bezpečnosť, vykonávaním výskumu existujúcich aj nových palivových cyklov a bezpečnosti reaktorov západného aj ruského typu, ako aj nového typu reaktorov. SVC bude navyše podporovať a koordinovať európsky príspevok k výskumno-vývojovej iniciatíve v rámci medzinárodného fóra Generation IV, na ktorej sa podieľajú najlepšie svetové výskumné organizácie. SVC by malo integrovať výskum v tejto oblasti s cieľom zabezpečiť kvalitu európskeho príspevku do GIF. SVC prispeje výhradne v tých oblastiach, ktoré môžu zlepšiť ochranné a bezpečnostné aspekty inovačných palivových cyklov, najmä charakterizáciu, testovanie a analyzovanie nových palív; vývojom bezpečnostných a kvalitatívnych cieľov, bezpečnostných predpisov a zdokonalených metód hodnotenia systémov; |
3. |
jadrovú bezpečnosť, podporou plnenia záväzkov Spoločenstva, predovšetkým kontroly zariadení palivového cyklu s dôrazom na koncovú fázu palivového cyklu, monitorovania rádioaktivity v životnom prostredí alebo vykonávania dodatočného protokolu a integrovaných bezpečnostných opatrení, ako aj prevencie zneužitia jadrového a rádioaktívneho materiálu súvisiaceho s nezákonným obchodovaním s takýmto materiálom. |
SVC tiež umožní diskusiu opretú o fakty a podložené rozhodovanie o vhodnej kombinácii energie, ktorá by zodpovedala európskym energetickým potrebám (vrátane obnoviteľných zdrojov energie a jadrovej energie).
PRÍLOHA II
SYSTÉMY FINANCOVANIA
Spoločenstvo bude pod podmienkon dodržania pravidiel účasti stanovených pre vykonávanie siedmeho rámcového programu podporovať činnosti v oblasti výskumu a technického rozvoja vrátane demonštračných činností v jednotlivých programoch prostredníctvom rôznych systémov financovania. Tieto systémy sa využijú samostatne alebo kombinovane na financovanie rôznych kategórií akcií vykonávaných v rámci siedmeho rámcového programu.
1. SYSTÉMY FINANCOVANIA V OBLASTI ENERGIE JADROVEJ SYNTÉZY
Osobitná povaha činností v oblasti výskumu energie jadrovej syntézy si vyžaduje vykonávanie osobitných dohôd. Finančná podpora sa bude udeľovať na činnosti vykonávané na základe postupov ustanovených v:
1.1. |
zmluvách o pridružení medzi Komisiou a členskými štátmi alebo plne pridruženými tretími krajinami, alebo subjektami z členských štátov alebo plne pridružených tretích krajín, ktoré ustanovujú realizáciu časti programu výskumu Spoločenstva v oblasti energie jadrovej syntézy podľa článku 10 zmluvy; |
1.2. |
Európskej dohode o vývoji jadrovej syntézy (EFDA), viacstrannej dohode uzavretej medzi Komisiou a organizáciami pôsobiacimi v členských štátoch a pridružených tretích krajinách alebo konajúcimi za ne, ktorá okrem iného ustanovuje rámec ďalšieho výskumu technológie jadrovej syntézy v pridružených organizáciách a v oblasti priemyslu, využívania zariadení JET a príspevku Európy k medzinárodnej spolupráci; |
1.3. |
spoločnom európskom podniku pre projekt ITER na základe článkov 45 až 51 zmluvy; |
1.4. |
medzinárodných zmluvách medzi Euratomom a tretími krajinami, ktoré sa vzťahujú na činnosti v oblasti výskumu a vývoja energie jadrovej syntézy, najmä v dohode o projekte ITER; |
1.5. |
akýchkoľvek iných viacstranných dohodách uzavretých medzi Spoločenstvom a pridruženými organizáciami, najmä v dohode o mobilite zamestnancov; |
1.6. |
spoločne financovaných akciách zameraných na posilnenie a podporu výskumu energie jadrovej syntézy s orgánmi z členských štátov alebo tretích krajín pridružených k siedmemu rámcovému programu, pri ktorých neexistuje zmluva o pridružení. |
Okrem uvedených činností sa môžu vykonávať akcie na podporu a rozvoj ľudských zdrojov, štipendijné pobyty, iniciatívy v oblasti integrovanej infraštruktúry, ako aj osobitné podporné akcie najmä s cieľom koordinovať výskum energie jadrovej syntézy, vykonávať štúdie na podporu týchto činností a podporovať vydávanie publikácií, výmenu informácií a odbornú prípravu v záujme zlepšenia prenosu technológií.
2. SYSTÉMY FINANCOVANIA V OSTATNÝCH OBLASTIACH
Činnosti siedmeho rámcového programu v iných oblastiach ako energia jadrovej syntézy sa budú financovať prostredníctvom rôznych systémov financovania. Tieto systémy sa budú využívať samostatne alebo kombinovane na financovanie rôznych kategórií akcií vykonávaných počas siedmeho rámcového programu.
V rozhodnutiach týkajúcich sa osobitných programov, pracovných programov a výziev na predloženie návrhov sa podľa potreby uvádzajú:
— |
typy systémov financovania použité na financovanie rôznych kategórií akcií, |
— |
kategórie účastníkov, ktoré ich môžu využívať (napríklad výskumné organizácie, univerzity, priemysel, verejné orgány), |
— |
druhy činností, ktoré možno financovať prostredníctvom každého z nich (výskum, vývoj, demonštračné činnosti, vzdelávanie, šírenie a prenos znalostí a iné súvisiace činnosti). |
V prípade, že je možné použiť viacero systémov financovania, sa v pracovnom programe môže uviesť konkrétny systém financovania, ktorý sa má použiť pri téme, pre ktorú sa majú predkladať návrhy.
Systémy financovania sú tieto:
a) |
Na podporu akcií, ktoré sa vykonávajú najmä na základe výzvy na predloženie návrhov:
|
b) |
Na podporu akcií vykonávaných na základe rozhodnutí Rady, ktoré vychádzajú z návrhu Komisie, poskytne Spoločenstvo finančnú podporu rozsiahlym iniciatívam, ktoré sú financované z viacerých zdrojov prostredníctvom nasledovných príspevkov:
|
Spoločenstvo bude uplatňovať systémy financovania v súlade s ustanoveniami nariadenia, ktoré sa prijme, o pravidlách účasti podnikov, výskumných centier a univerzít, príslušnými nástrojmi štátnej pomoci, najmä rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc pre výskum a vývoj, ako aj v súlade s medzinárodnými pravidlami v tejto oblasti. V súlade s týmto medzinárodným rámcom bude potrebná možnosť upraviť rozsah a formu finančnej účasti vzhľadom na konkrétne prípady, najmä ak je k dispozícii financovanie z iných zdrojov verejného sektora vrátane iných zdrojov financovania Spoločenstva, ako napríklad Európskej investičnej banky (EIB).
V prípade účastníkov nepriamych akcií vykonávaných v zaostalejších regiónoch [konvergenčné regióny (8) a najvzdialenejšie regióny] sa podľa možnosti a vhodnosti poskytnú dodatočné finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov.
3. PRIAME AKCIE – SPOLOČNÉ VÝSKUMNÉ CENTRUM
Spoločenstvo uskutoční činnosti, ktoré vykoná SVC a ktoré sú označené ako priame akcie.
(1) Stanovisko z 15. júna 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).
(2) Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 9.
(3) Ú. v EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.
(4) Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.
(5) Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.
(6) Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 8.
(7) V rámci sumy určenej pre výskum energie jadrovej syntézy sa vyhradí aspoň 900 miliónov EUR na činnosti okrem vybudovania ITER-u uvedeného v prílohe II.
(8) Konvergenčné regióny sú vymedzené v článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25). Patria sem regióny oprávnené čerpať prostriedky zo štrukturálnych fondov v rámci cieľa Konvergencia a regióny oprávnené čerpať prostriedky z Kohézneho fondu.