This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02018R1999-20231120
Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 on the Governance of the Energy Union and Climate Action, amending Regulations (EC) No 663/2009 and (EC) No 715/2009 of the European Parliament and of the Council, Directives 94/22/EC, 98/70/EC, 2009/31/EC, 2009/73/EC, 2010/31/EU, 2012/27/EU and 2013/30/EU of the European Parliament and of the Council, Council Directives 2009/119/EC and (EU) 2015/652 and repealing Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council (Text with EEA relevance)
Consolidated text: Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Text s významom pre EHP)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Text s významom pre EHP)
In force
02018R1999 — SK — 20.11.2023 — 006.001
Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. ES L 328 21.12.2018, s. 1) |
Zmenené a doplnené:
|
|
Úradný vestník |
||
Č. |
Strana |
Dátum |
||
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2019/504 z 19. marca 2019, |
L 85I |
66 |
27.3.2019 |
|
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, |
L 243 |
1 |
9.7.2021 |
|
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/839 z 19. apríla 2023, |
L 107 |
1 |
21.4.2023 |
|
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/857 z 19. apríla 2023, |
L 111 |
1 |
26.4.2023 |
|
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/2413 z 18. októbra 2023, |
L |
1 |
31.10.2023 |
Opravené a doplnené:
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1999
z 11. decembra 2018
o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013
(Text s významom pre EHP)
KAPITOLA 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
Týmto nariadením sa zriaďuje mechanizmus riadenia na:
vykonávanie stratégií a opatrení určených na splnenie zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, najmä zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 ( 1 ), a v prvom desaťročnom období od roku 2021 do roku 2030 najmä na splnenie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030;
stimuláciu spolupráce medzi členskými štátmi, a podľa potreby aj na regionálnej úrovni, zamerané na dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie;
zabezpečenie včasnosti, transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti nahlasovania zo strany Únie a jej členských štátov sekretariátu dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody;
prispievanie k väčšej regulačnej istote, ako aj prispievanie k väčšej istote pre investorov a pomáhanie naplno využiť príležitosti na hospodársky rozvoj, stimulovanie investícií, vytváranie pracovných miest a sociálnu súdržnosť.
Mechanizmus riadenia vychádza z dlhodobých stratégií, integrovaných národných energetických a klimatických plánov na desaťročné obdobia, začínajúc od roku 2021 do roku 2030, zo zodpovedajúcich integrovaných národných energetických a klimatických správ členských štátov o pokroku a z dohôd o integrovanom monitoringu zo strany Komisie. Mechanizmus riadenia zabezpečuje pre verejnosť účinné príležitosti zúčastňovať sa na príprave týchto národných plánov a dlhodobých stratégií. Zahŕňa štruktúrovaný, transparentný, iteratívny proces medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania, a to aj pokiaľ ide o regionálnu spoluprácu, a zodpovedajúce opatrenia Komisie.
Toto nariadenie sa uplatňuje na päť rozmerov energetickej únie, ktoré sú úzko prepojené a navzájom sa posilňujú:
energetická bezpečnosť;
vnútorný trh s energiou;
energetická efektívnosť;
dekarbonizácia a
výskum, inovácie a konkurencieschopnosť.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Uplatňuje sa toto vymedzenie pojmov:
„politiky a opatrenia“ sú všetky nástroje, ktoré prispievajú k plneniu zámerov integrovaných národných energetických a klimatických plánov a/alebo vykonávaniu záväzkov podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a b) dohovoru UNFCCC, medzi ktoré môžu patriť tie, ktorých primárnym zámerom nie je obmedzenie a zníženie emisií skleníkových plynov alebo zmena v energetickom systéme;
„existujúce politiky a opatrenia“ sú vykonávané politiky a opatrenia a prijaté politiky a opatrenia;
„vykonávané politiky a opatrenia“ sú politiky a opatrenia, pre ktoré platí jedna alebo viac týchto skutočností ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku: priamo uplatniteľné právo Únie alebo vnútroštátne právo je v platnosti, bola uzavretá jedna alebo viac dobrovoľných dohôd, boli pridelené finančné zdroje a boli zmobilizované ľudské zdroje;
„prijaté politiky a opatrenia“ sú politiky a opatrenia, pre ktoré bolo prijaté oficiálne vládne rozhodnutie ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku a existuje jasný záväzok vykonávať ich;
„plánované politiky a opatrenia“ sú možnosti, o ktorých sa rokuje a pri ktorých je reálne pravdepodobné, že budú prijaté a vykonávané odo dňa predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku;
„systém pre politiky a opatrenia a projekcie“ je systém inštitucionálnych, právnych a procesných opatrení zriadený na nahlasovanie politík a opatrení a projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, ako aj energetického systému, okrem iného v zmysle požiadaviek článku 39;
„projekcie“ sú predpovede antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi alebo vývoja energetického systému vrátane aspoň kvantitatívnych odhadov na obdobie šiestich po sebe idúcich budúcich rokov končiacich číslom 0 alebo 5, ktoré nasledujú bezprostredne po roku nahlasovania;
„projekcie bez opatrení“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi, ktoré nezahŕňajú účinky všetkých politík a opatrení, ktoré sa plánujú, prijímajú alebo vykonávajú po roku, ktorý bol pre príslušnú projekciu zvolený ako východiskový bod;
„projekcie s opatreniami“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi, ktoré zahŕňajú účinky politík a opatrení zameraných na zníženie emisií skleníkových plynov alebo vývoja energetického systému, ktoré boli prijaté a vykonávané;
„projekcie s dodatočnými opatreniami“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi alebo vývoja energetického systému zahŕňajúce účinky politík a opatrení zameraných na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré boli prijaté a vykonávané s cieľom zmierniť zmenu klímy alebo splniť zámery v oblasti energetiky, ako aj účinky politík a opatrení plánovaných na tento účel;
„ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030“ sú záväzný cieľ v rámci celej Únie znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030, uvedeným v článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, záväzný cieľ Únie vytýčený pre energiu z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 stanovený v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, cieľ na úrovni Únie zlepšiť do roku 2030 energetickú efektívnosť uvedený v článku 4 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/1791 ( 2 ) a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030 alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok 2030;
„národný inventarizačný systém“ je systém inštitucionálnych, právnych a procesných opatrení zriadený v rámci členského štátu na odhad antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi a na nahlasovanie a archiváciu informácií z inventúr;
„ukazovateľ“ je kvantitatívny alebo kvalitatívny faktor alebo premenná, ktoré prispievajú k lepšiemu pochopeniu pokroku pri vykonávaní;
„kľúčové ukazovatele“ sú ukazovatele dosiahnutého pokroku, pokiaľ ide o päť rozmerov energetickej únie v zmysle návrhu Komisie;
„technické opravy“ sú úpravy odhadov národných inventúr skleníkových plynov uskutočnené v súvislosti s preskúmaním vykonaným podľa článku 38 v prípade, že predložené inventarizačné údaje nie sú úplné alebo sú zostavené spôsobom, ktorý nie je v súlade s príslušnými medzinárodnými alebo únijnými pravidlami alebo usmerneniami a ktoré majú nahradiť pôvodne predložené odhady;
„zabezpečenie kvality“ je plánovaný systém postupov preskúmania určených na zabezpečenie splnenia cieľov kvality údajov a nahlasovania čo možno najlepších odhadov a informácií na podporu účinnosti programu kontroly kvality a na pomoc členským štátom;
„kontrola kvality“ je systém rutinných technických činností na meranie a kontrolu kvality informácií a odhadov zostavených s cieľom zabezpečiť integritu, správnosť a úplnosť údajov, zistiť a riešiť chyby a opomenutia, zdokumentovať a archivovať údaje a ďalší použitý materiál a zaznamenať všetky činnosti na zabezpečenie kvality;
„prvoradosť energetickej efektívnosti“ je čo najdôslednejšie zohľadňovanie alternatívnych opatrení efektívnych z hľadiska nákladov a úspory energie v energetickom plánovaní a politických a investičných rozhodnutiach, pokiaľ ide o opatrenia na zefektívnenie dopytu po energii a dodávok energie, najmä prostredníctvom nákladovo efektívnych úspor konečného využitia energie, iniciatívami v oblasti reakcie na spotrebu a účinnejšou premenou, prenosom a distribúciou energie, pričom sa zároveň dosiahnu ciele uvedených rozhodnutí;
„SET plán“ je strategický plán pre energetické technológie stanovený v oznámení Komisie z 15. septembra 2015 s názvom Príprava Integrovaného strategického plánu pre energetické technológie (SET): urýchlenie premeny európskeho energetického systému;
„včasné úsilie“ je:
v kontexte posúdenia možného rozdielu medzi cieľom Únie do roku 2030 týkajúcim sa energie z obnoviteľných zdrojov a kolektívnymi príspevkami členských štátov, dosiahnutie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte nad jeho vnútroštátny záväzný cieľ v roku 2020, ako sa uvádza v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001, alebo včasný pokrok členského štátu pri dosahovaní jeho vnútroštátneho záväzného cieľa pre rok 2020;
v kontexte odporúčaní Komisie vychádzajúcich z posúdenia podľa článku 29 ods. 1 písm. b), pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, včasné plnenie svojho príspevku zo strany členského štátu k dosiahnutiu záväzného cieľa Únie pre energiu z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 stanoveného v článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001, v porovnaní s jeho národnými referenčnými bodmi pre energiu z obnoviteľných zdrojov;
„regionálna spolupráca“ je spolupráca dvoch alebo viacerých členských štátov zapojených do partnerstva zahŕňajúca jeden či viaceré z piatich rozmerov energetickej únie;
„energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 1 smernice (EÚ) 2018/2001;
„hrubá konečná energetická spotreba“ je hrubá konečná energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 4 smernice (EÚ) 2018/2001;
„systém podpory“ je systém podpory v zmysle článku 2 bodu 5 smernice (EÚ) 2018/2001;
„modernizácia“ je modernizácia v zmysle článku 2 bodu 10 smernice (EÚ) 2018/2001;
„komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov v zmysle 2 bodu 16 smernice (EÚ) 2018/2001;
„diaľkové vykurovanie“ alebo „diaľkové chladenie“ je diaľkové vykurovanie alebo diaľkové chladenie v zmysle článku 2 bodu 19 smernice (EÚ) 2018/2001;
„odpad“ je odpad v zmysle článku 2 bodu 23 smernice (EÚ) 2018/2001;
„biomasa“ je biomasa v zmysle článku 2 bodu 24 smernice (EÚ) 2018/2001;
„poľnohospodárska biomasa“ je poľnohospodárska biomasa v zmysle článku 2 bodu 25 smernice (EÚ) 2018/2001;
„lesná biomasa“ je lesná biomasa v zmysle článku 2 bodu 26 smernice (EÚ) 2018/2001;
„palivá z biomasy“ sú palivá z biomasy v zmysle článku 2 bodu 27 smernice (EÚ) 2018/2001;
„bioplyn“ je bioplyn v zmysle článku 2 bodu 28 smernice (EÚ) 2018/2001;
„biokvapalina“ je biokvapalina v zmysle článku 2 bodu 32 smernice (EÚ) 2018/2001;
„biopalivo“ je biopalivo v zmysle článku 2 bodu 33 smernice (EÚ) 2018/2001;
„pokročilé biopalivá“ sú pokročilé biopalivá v zmysle článku 2 bodu 34 smernice (EÚ) 2018/2001;
„fosílne palivá vyrobené z odpadu“ sú fosílne palivá vyrobené z odpadu v zmysle článku 2 bodu 35 smernice (EÚ) 2018/2001;
„plodiny bohaté na škrob“ sú plodiny bohaté na škrob v zmysle článku 2 bodu 39 smernice (EÚ) 2018/2001;
„potravinárske a krmovinárske plodiny“ sú potravinárske a krmovinárske plodiny v zmysle článku 2 bodu 40 smernice (EÚ) 2018/2001;
„lignocelulózový materiál“ je lignocelulózový materiál v zmysle článku 2 bodu 41 smernice (EÚ) 2018/2001;
„zvyšok“ je zvyšok v zmysle článku 2 bodu 43 smernice (EÚ) 2018/2001;
„primárna energetická spotreba“ je primárna energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2012/27/EÚ;
„konečná energetická spotreba“ je konečná energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 3 smernice 2012/27/EÚ;
„energetická efektívnosť“ je energetická účinnosť v zmysle článku 2 bodu 4 smernice 2012/27/EÚ;
„úspory energie“ sú úspory energie v zmysle článku 2 bodu 5 smernice 2012/27/EÚ;
„zlepšenie energetickej efektívnosti“ je zlepšenie energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2012/27/EÚ;
„energetická služba“ je energetická služba v zmysle článku 2 bodu 7 smernice 2012/27/EÚ;
„celková úžitková podlahová plocha“ je celková úžitková podlahová plocha v zmysle článku 2 bodu 10 smernice 2012/27/EÚ;
„systém energetického manažérstva“ je systém energetického manažérstva v zmysle článku 2 bodu 11 smernice 2012/27/EÚ;
„povinný subjekt“ je povinný subjekt v zmysle článku 2 bodu 14 smernice 2012/27/EÚ;
„vykonávajúci orgán verejnej moci“ je vykonávajúci orgán verejnej moci v zmysle článku 2 bodu 17 smernice 2012/27/EÚ;
„individuálne opatrenie“ je individuálne opatrenie v zmysle článku 2 bodu 19 smernice 2012/27/EÚ;
„distribútor energie“ je distribútor energie v zmysle článku 2 bodu 20 smernice 2012/27/EÚ;
„prevádzkovateľ distribučnej sústavy a siete“ je prevádzkovateľ distribučnej sústavy v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/72/ES a prevádzkovateľ distribučnej siete v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/73/ES;
„maloobchodná energetická spoločnosť“ je maloobchodná energetická spoločnosť v zmysle článku 2 bodu 22 smernice 2012/27/EÚ;
„poskytovateľ energetických služieb“ je poskytovateľ energetických služieb v zmysle článku 2 bodu 24 smernice 2012/27/EÚ;
„zmluva o energetickej efektívnosti“ je zmluva o energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 27 smernice 2012/27/EÚ;
„kombinovaná výroba“ je kombinovaná výroba v zmysle článku 2 bodu 30 smernice 2012/27/EÚ;
„budova“ je budova v zmysle článku 2 bodu 1 smernice 2010/31/EÚ;
„budova s takmer nulovou spotrebou energie“ je budova s takmer nulovou energetickou spotrebou v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2010/31/EÚ;
„tepelné čerpadlo“ je tepelné čerpadlo v zmysle článku 2 bodu 18 smernice 2010/31/EÚ;
„fosílne palivo“ sú zdroje energie z neobnoviteľných zdrojov obsahujúce uhlík, ako sú tuhé palivá, zemný plyn a ropa;
„geografický informačný systém“ je počítačový systém schopný zachytávať, uchovávať, analyzovať a zobrazovať informácie s geografickými referenciami;
„geopriestorová žiadosť“ je elektronický formulár žiadosti, ktorého súčasťou je IT aplikácia založená na geografickom informačnom systéme, ktorá prijímateľom umožňuje priestorovo nahlasovať poľnohospodárske pozemky podniku a nepoľnohospodárske plochy, na ktoré sa žiada platba.
KAPITOLA 2
Integrované národné energetické a klimatické plány
Článok 3
Integrované národné energetické a klimatické plány
Integrované národné energetické a klimatické plány pozostávajú z týchto hlavných častí:
prehľadu procesu vypracúvania integrovaného národného energetického a klimatického plánu pozostávajúceho zo zhrnutia, opisu verejných konzultácií a zapojenia zainteresovaných strán a ich výsledkov a regionálnej spolupráce s inými členskými štátmi pri príprave plánu, ako sa stanovuje v článkoch 10, 11 a 12 a v bode 1 oddielu A časti I prílohy I;
opisu národných zámerov, cieľov a príspevkov týkajúcich sa rozmerov energetickej únie, ako sa uvádza v článku 4 a v prílohe I;
opisu plánovaných politík a opatrení vo vzťahu k zodpovedajúcim zámerom, cieľom a príspevkom uvedeným v písmene b), ako aj všeobecného prehľadu investícií potrebných na splnenie príslušných zámerov, cieľov a príspevkov;
opisu aktuálnej situácie piatich rozmerov energetickej únie aj so zreteľom na energetický systém a emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie, ako aj projekcie v súvislosti so zámermi uvedenými v písmene b) a už existujúcimi politikami a opatreniami;
v prípade potreby opisu regulačných a neregulačných prekážok a obmedzení pri dosahovaní zámerov, cieľov alebo príspevkov týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti;
posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení na splnenie zámerov uvedených v písmene b) tohto odseku vrátane ich súladu so zámerom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, s dlhodobými cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov podľa Parížskej dohody a dlhodobými stratégiami v zmysle článku 15 tohto nariadenia;
všeobecného posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení hospodárskej súťaže spojenej s piatimi rozmermi energetickej únie;
prílohy vypracovanej v súlade s požiadavkami a štruktúrou uvedenými v prílohe III k tomuto nariadeniu, ktorá stanovuje metodiky a politické opatrenia členského štátu na dosiahnutie úspor energie v súlade s článkom 7 smernice 2012/27/EÚ a prílohou V k uvedenej smernici.
Pokiaľ ide o ich integrované národné energetické a klimatické plány, členské štáty:
obmedzia administratívnu zložitosť a náklady pre všetky príslušné zainteresované strany;
zohľadnia prepojenia medzi piatimi rozmermi energetickej únie, najmä zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti;
v relevantných prípadoch použijú v piatich rozmeroch spoľahlivé a konzistentné údaje a predpoklady;
posúdia počet domácností žijúcich v energetickej chudobe zohľadňujúc nevyhnutné domáce energetické služby potrebné na zabezpečenie základnej životnej úrovne v príslušnom vnútroštátnom kontexte, existujúcu sociálnu politiku a ďalšie relevantné politiky, ako aj orientačné usmernenia Komisie týkajúce sa ukazovateľov energetickej chudoby.
V prípade, že členský štát podľa prvého pododseku písm. d) zistí, že má značný počet energeticky chudobných domácností na základe svojho posúdenia overiteľných údajov, do svojho plánu zahrnie orientačný národný cieľ zníženia energetickej chudoby. Dotknuté členské štáty vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch uvedú politiky a opatrenia na riešenie energetickej chudoby, ak sa u nich vyskytuje, vrátane opatrení v oblasti sociálnej politiky a iných príslušných národných programov.
Článok 4
Národné zámery, ciele a príspevky pre päť rozmerov energetickej únie
Každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne stanoví tieto hlavné zámery, ciele a príspevky, ako sa uvádza v bode 2 oddielu A prílohy I:
pokiaľ ide o rozmer „dekarbonizácia“:
vzhľadom na emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie a s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie:
záväzný národný cieľ členského štátu týkajúci sa emisií skleníkových plynov a ročné záväzné národné limity podľa nariadenia (EÚ) 2018/842;
záväzky a národné ciele členského štátu týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2018/841;
ak je to uplatniteľné a v záujme splnenia zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov, ktoré sú v súlade s Parížskou dohodou, ďalšie zámery a ciele vrátane sektorových cieľov a cieľov v oblasti adaptácie;
vzhľadom na energiu z obnoviteľných zdrojov:
na účely dosiahnutia záväzného cieľa Únie pre energiu z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 stanoveného v článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001, príspevok k tomuto cieľu z hľadiska podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Do roku 2022 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 18 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2025 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 43 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2027 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 65 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030.
Do roku 2030 dosiahne orientačná trajektória aspoň plánovaný príspevok členského štátu. Ak členský štát očakáva, že prekročí svoj záväzný národný cieľ na rok 2020, môže jeho orientačná trajektória začínať na úrovni, ktorej dosiahnutie sa predpokladá. Orientačné trajektórie členských štátov spolu dosiahnu referenčné body Únie v rokoch 2022, 2025 a 2027, ako aj záväzný cieľ Únie pre energiu z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 stanovený v článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001. Členský štát môže nezávisle od svojho príspevku k cieľu Únie a svojej orientačnej trajektórie na účely tohto nariadenia uviesť vyššie ambície na účely vnútroštátnej politiky;
pokiaľ ide o rozmer „energetická efektívnosť“:
orientačný národný príspevok v oblasti energetickej efektívnosti k dosiahnutiu cieľov energetickej efektívnosti Únie aspoň na úrovni 32,5 % v roku 2030, ako sa uvádza v článku 1 ods. 1 a článku 3 ods. 5 smernice 2012/27/EÚ, na základe primárnej alebo konečnej energetickej spotreby, alebo na základe úspor primárnej alebo konečnej energie alebo na základe energetickej náročnosti.
Členské štáty vyjadrujú svoj príspevok ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2020 a ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Vysvetlia svoju východiskovú metodiku a použité prevodné koeficienty;
kumulatívny objem úspor konečného využitia energie, ktorý sa má dosiahnuť za obdobie rokov 2021 až 2030 podľa článku 7 ods. 1 písm. b) o povinných úsporách energie podľa smernice 2012/27/EÚ;
orientačné míľniky dlhodobej stratégie pre obnovu vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, tak verejných, ako aj súkromných, plán s merateľnými ukazovateľmi pokroku na vnútroštátnej úrovni, odhad očakávaných úspor energie založený na dôkazoch a širšie prínosy, ako aj príspevky k cieľom Únie v oblasti energetickej efektívnosti podľa smernice 2012/27/EÚ v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ;
celková podlahová plocha, ktorá sa má obnoviť, alebo zodpovedajúce ročné úspory energie, ktoré sa majú dosiahnuť, v období rokov 2021 až 2030 podľa článku 5 smernice 2012/27/EÚ, ktorý sa týka vzorovej úlohy budov verejných subjektov;
pokiaľ ide o rozmer „energetická bezpečnosť“:
národné zámery týkajúce sa:
pokiaľ ide o rozmer „vnútorný trh s energiou“:
miera prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členské štáty usilujú dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ do roku 2030 týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni aspoň 15 % so stratégiou, v rámci ktorej sa úroveň počínajúc rokom 2021 stanovená v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi, a to pri zohľadnení ukazovateľa prepojenosti na rok 2020 vo výške 10 % a ukazovateľov naliehavosti opatrení na základe cenového rozdielu na veľkoobchodnom trhu, nominálnej prenosovej kapacity prepojovacích vedení vo vzťahu k špičkovému odberu a inštalovanej kapacity na výrobu elektrickej a tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov ako sa uvádza v bode 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I. V súvislosti s každým novým prepojovacím vedením sa vykoná sociálno-ekonomická a environmentálna analýza nákladov a prínosov, pričom sa prepojovacie vedenie zrealizuje len vtedy, ak jeho potenciálne prínosy prevažujú nad nákladmi;
kľúčové projekty vzťahujúce sa na infraštruktúru prenosu elektriny a prepravy plynu a v prípade potreby projekty modernizácie, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch energetickej únie;
národné zámery vzťahujúce sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, ako napríklad: zvýšenie pružnosti systému, najmä prostredníctvom politík a opatrení súvisiacich s vývojom trhovej ceny v súlade s uplatniteľným právom; integrácia a prepojenie trhov zamerané na zvýšenie predajnej kapacity existujúcich prepojovacích vedení, inteligentné siete, agregáciu, odozvu na strane spotreby, skladovanie, distribuovanú výrobu, mechanizmy odosielania, spätné odoslanie a obmedzenia a cenové signály v reálnom čase vrátane časového rámca na dosiahnutie zámerov a ďalších národných zámerov týkajúcich sa vnútorného trhu s energiou, ako sa stanovuje v bode 2.4.3 oddielu A časti 1 prílohy I;
pokiaľ ide o rozmer výskum, inovácia a konkurencieschopnosť:
národné zámery a ciele financovania verejného, a ak je k dispozícii, súkromného výskumu a inovácie v oblasti energetickej únie, v prípade potreby vrátane harmonogramu dosahovania zámerov; zohľadnenie priorít stratégie energetickej únie a podľa potreby SET plánu. Pri stanovovaní svojich zámerov, cieľov a príspevkov môže členský štát vychádzať z existujúcich národných stratégií alebo plánov, ktoré sú v súlade s právom Únie;
národné zámery do roku 2050, ak sú k dispozícii, súvisiace s podporou technológií čistej energie.
Článok 5
Proces stanovenia príspevku členských štátov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov
Každý členský štát pri stanovovaní svojho prínosu k podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 a poslednom roku obdobia, na ktoré sa vzťahujú následné národné plány, podľa článku 4 písm. a) bodu 2 zohľadní všetky tieto skutočnosti:
opatrenia stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001;
opatrenia prijaté na dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti prijaté podľa smernice 2012/27/EÚ;
akékoľvek ďalšie existujúce opatrenia na podporu energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte, a prípadne na úrovni Únie;
záväzný národný cieľ na rok 2020 podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe uvedený v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001;
všetky relevantné okolnosti, ktoré majú vplyv na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, napríklad:
spravodlivé rozdelenie využitia v celej Únii;
hospodárske podmienky a potenciál vrátane HDP na obyvateľa;
potenciál pre nákladovo efektívne využívanie energie z obnoviteľných zdrojov;
zemepisné, environmentálne a prírodné obmedzenia vrátane obmedzení neprepojených oblastí a regiónov;
úroveň elektrického prepojenia medzi členskými štátmi;
ďalšie relevantné okolnosti, najmä včasné úsilie.
V súvislosti s prvým pododsekom písm. e) každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedie, ktoré relevantné okolnosti ovplyvňujúce využívanie energie z obnoviteľných zdrojov zohľadnil.
Článok 6
Proces stanovenia príspevku členských štátov v oblasti energetickej efektívnosti
Každý členský štát okrem toho zohľadní:
opatrenia stanovené v smernici 2012/27/EÚ;
ďalšie opatrenia na podporu energetickej efektívnosti v členskom štáte a na úrovni Únie.
Každý členský štát vo svojom príspevku uvedenom v odseku 1 môže zohľadniť vnútroštátne okolnosti, ktoré majú vplyv na primárnu a konečnú energetickú spotrebu, ako napríklad:
zvyšný potenciál nákladovo efektívnych úspor energie;
vývoj a projekciu hrubého domáceho produktu;
zmeny v dovoze a vývoze energie;
zmeny v energetickom mixe a vývoj zachytávania a ukladania uhlíka a
včasné opatrenia.
Vzhľadom na prvý pododsek každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedie, ktoré z relevantných okolností ovplyvňujúcich primárnu a konečnú energetickú spotrebu zohľadnil, ak také okolnosti existujú.
Článok 7
Vnútroštátne politiky a opatrenia pre každý z piatich rozmerov energetickej únie
Členské štáty v súlade s prílohou I opíšu vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch hlavné existujúce a plánované politiky a opatrenia predovšetkým na dosiahnutie zámerov stanovených v národnom pláne vrátane prípadných opatrení na zabezpečenie regionálnej spolupráce a primeraného financovania na národnej a regionálnej úrovni vrátane mobilizácie programov a nástrojov Únie.
Členské štáty poskytujú všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v národnom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície.
Článok 8
Analytický základ integrovaných národných energetických a klimatických plánov
Členské štáty opíšu vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch svoje hodnotenie na vnútroštátnej a prípadne regionálnej úrovni, pokiaľ ide o:
vplyvy na rozvoj energetického systému a emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie počas doby trvania plánu a počas nasledujúcich 10 rokov po poslednom roku, na ktorý sa plán vzťahuje, v rámci plánovaných politík a opatrení alebo súborov opatrení vrátane porovnania s projekciami založenými na existujúcich politikách a opatreniach alebo na súboroch opatrení uvedených v odseku 1;
makroekonomický dopad, a v uskutočniteľnom rozsahu dopad v zdravotnej, environmentálnej, zručnostnej a sociálnej oblasti, ktorý budú mať plánované politiky a opatrenia alebo súbory opatrení uvedené v článku 7 a ďalej špecifikované v prílohe I na prvé desaťročné obdobie aspoň do roku 2030, vrátane porovnania s projekciami založenými na existujúcich politikách a opatreniach alebo na súboroch opatrení uvedených v odseku 1 tohto článku. Metodika použitá na posúdenie týchto dopadov sa zverejní;
interakcie medzi existujúcimi politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení a plánovanými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení v rámci politického rozmeru a medzi existujúcimi politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení a plánovanými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení rôznych rozmerov v prvom desaťročnom období aspoň do roku 2030. Projekcie týkajúce sa bezpečnosti dodávok, infraštruktúry a integrácie trhov musia byť spojené s robustnými scenármi energetickej efektívnosti;
spôsob, akým majú existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prilákať investície potrebné na ich vykonávanie;
spôsob, akým existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prispievajú k splneniu zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu, ktorý je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119.
Článok 9
Návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov
Komisia posúdi návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov a môže vydať špecifické odporúčania pre jednotlivé členské štáty v súlade s článkom 34, a to najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím lehoty na predloženie týchto integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Uvedené odporúčania sa môžu zamerať najmä na:
úroveň ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úroveň prepojenosti elektrických sietí, ktoré má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030, ako sa uvádza v článku 4 písm. d), pričom sa náležite zohľadnia relevantné okolnosti ovplyvňujúce využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej spotreby, ktoré uviedol dotknutý členský štát v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ako aj ukazovatele naliehavosti opatrení v prípade prepojenosti v zmysle bodu 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I;
politiky a opatrenia týkajúce sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom;
všetky ďalšie politiky a opatrenia, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch;
interakcie a konzistentnosť existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie;
konzistentnosť príslušných opatrení financovania vrátane príslušného podielu príjmov z obchodovania s kvótami EU ETS formou aukcie podľa smernice 2003/87/ES, ktoré sa používajú na využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, podpora Únie a využívanie finančných prostriedkov Únie, ako sú nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky a opatrenia, pokiaľ ide o plnenie záväzkov, cieľov a rozpočtov členských štátov stanovených v súlade s článkom 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.
Článok 10
Verejná konzultácia
Bez toho, aby boli dotknuté iné požiadavky práva Únie, každý členský štát zabezpečí, aby sa verejnosti včas poskytli reálne možnosti zúčastňovať na príprave návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, pokiaľ ide o plány na obdobie rokov 2021 až 2030, na príprave konečného plánu dostatočne včas ešte pred jeho prijatím, ako aj na príprave dlhodobých stratégií uvedených v článku 15. Každý členský štát pripojí k takto predloženým dokumentom Komisii zhrnutie názorov verejnosti alebo predbežných názorov. Pokiaľ sa uplatňuje smernica 2001/42/ES, vychádza sa z toho, že konzultácie o návrhu uskutočnené v súlade s uvedenou smernicou spĺňajú povinnosti týkajúce sa verejných konzultácií podľa tohto nariadenia.
Každý členský štát zabezpečí, aby bola verejnosť informovaná. Každý členský štát stanoví primerané harmonogramy, ktoré poskytnú dostatočný čas na informovanie verejnosti, jej účasť a vyjadrenie jej názorov.
Každý členské štát pri vykonávaní tohto článku obmedzí administratívnu zložitosť.
Článok 11
Viacúrovňový dialóg v oblasti klímy a energetiky
Každý členský štát, pokiaľ už nemá štruktúru, ktorá slúži na rovnaký účel, zavedie viacúrovňový dialóg v oblasti klímy a energetiky podľa vnútroštátnych pravidiel, v rámci ktorého budú môcť miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, podnikateľská komunita, investori a iné príslušné zainteresované strany a široká verejnosť aktívne spolupracovať a diskutovať o splnení zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu, ktorý je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, ako aj o rôznych scenároch plánovaných pre politiky v oblasti energetiky a klímy, a to aj z dlhodobého hľadiska, a vyhodnocovať pokrok. V rámci tohto dialógu sa môžu prediskutovať integrované národné energetické a klimatické plány.
Článok 12
Regionálna spolupráca
Článok 13
Posúdenie integrovaných národných energetických a klimatických plánov
Na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií oznámených podľa článkov 3 a 14 Komisia posudzuje najmä, či:
zámery, ciele a príspevky sú dostatočné na kolektívne dosahovanie zámerov energetickej únie a v prvom desaťročnom období najmä cieľov rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030;
plány spĺňajú požiadavky článkov 3 až 12 a členské štáty náležite zohľadnili odporúčania Komisie vydané podľa článku 34.
Článok 14
Aktualizácia integrovaných národných energetických a klimatických plánov
KAPITOLA 3
Dlhodobé stratégie
Článok 15
Dlhodobé stratégie
V snahe dosiahnuť celkové ciele v oblasti klímy podľa odseku 3 prijme Komisia do 1. apríla 2019 návrh dlhodobej stratégie Únie na zníženie emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, pričom zohľadní návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov. Súčasťou dlhodobej stratégie podľa tohto odseku je analýza, ktorá zahŕňa aspoň:
rôzne scenáre pre príspevok Únie k cieľom stanoveným v odseku 3, okrem iného scenár na dosiahnutie čistých nulových emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a potom negatívnych emisií;
dôsledky scenárov uvedených v písmene a) na zostávajúci globálny uhlíkový rozpočet a uhlíkový rozpočet Únie s cieľom vytvoriť základ pre diskusiu o nákladovej efektívnosti, účinnosti a spravodlivosti znižovania emisií skleníkových plynov.
Dlhodobé stratégie členských štátov a Únie prispievajú k:
plneniu záväzkov Únie a členských štátov v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody znížiť antropogénne emisie skleníkových plynov a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi a podporovať zvýšenú sekvestráciu uhlíka;
splneniu cieľa Parížskej dohody, ktorým je udržanie nárastu priemernej globálnej teploty pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvyšovania teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou;
dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi vo všetkých sektoroch v súlade so zámerom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 v kontexte potrebného zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšenia ich odstraňovania záchytmi v súlade s Medzivládnym panelom pre zmenu klímy (IPCC – Intergovernmental Panel on Climate Change) s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov Únie nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi pri plnení dlhodobého teplotného cieľa Parížskej dohody tak, aby sa v rámci Únie dosiahla rovnováha medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovaním záchytmi, a neskôr prípadne negatívne emisie;
energeticky vysokoúčinnému systému založenému na obnoviteľných zdrojoch energie v Únii.
Dlhodobé stratégie členských štátov by mali obsahovať prvky stanovené v prílohe IV. Okrem toho dlhodobé stratégie členských štátov a Únie zahŕňajú:
celkové zníženie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania záchytmi;
zníženie emisií a zlepšenie ich odstraňovania v jednotlivých sektoroch vrátane elektrickej energie, v priemysle, doprave, pri vykurovaní a chladení a v sektore budov (obytné budovy a budovy terciárneho sektora), v poľnohospodárstve a vo využívaní odpadu a pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (LULUCF);
predpokladaný pokrok pri prechode na hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov vrátane intenzity skleníkových plynov, intenzity CO2 hrubého domáceho produktu, súvisiace odhady dlhodobých investícií a stratégie pre súvisiaci výskum, vývoj a inováciu;
pokiaľ je to uskutočniteľné, očakávaný sociálno-ekonomický dosah opatrení v oblasti dekarbonizácie vrátane, okrem iného, aspektov týkajúcich sa makroekonomického a sociálneho rozvoja, zdravotných rizík a prínosov a ochrany životného prostredia;
odkazy na iné národné dlhodobé ciele, plánovanie a iné politiky a opatrenia a investície.
Článok 16
Strategický plán pre metán
Vzhľadom na vysoký potenciál globálneho otepľovania a relatívne krátku životnosť metánu v atmosfére Komisia s cieľom znížiť krátkodobé a strednodobé vplyvy emisií metánu na emisie skleníkových plynov v Únii zanalyzuje dôsledky pre vykonávanie politík a opatrení. Komisia zváži, zohľadňujúc pritom primerane ciele obehového hospodárstva, možnosti politík pre bezodkladné riešenia emisií metánu a predloží strategický plán Únie pre metán ako neoddeliteľnú súčasť dlhodobej stratégie Únie uvedenej v článku 15.
KAPITOLA 4
Podávanie správ
Článok 17
Integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku
Integrovaná národná energetická a klimatická správa o pokroku musí obsahovať:
informácie o dosiahnutom pokroku pri plnení zámerov vrátane pokroku pri plnení zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, cieľov a príspevkov uvedených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj pri financovaní a vykonávaní politík a opatrení potrebných na ich splnenie vrátane zhodnotenia skutočných investícií v porovnaní s pôvodnými investičnými predpokladmi;
v prípade potreby informácie o pokroku pri vytváraní dialógu uvedenom v článku 11;
informácie uvedené v článkoch 20 až 25 a v prípade potreby aktualizované informácie o politikách a opatreniach v súlade s uvedenými článkami;
informácie o adaptácii v súlade s článkom 4 písm. a) bodom 1;
pokiaľ je to možné, kvantifikáciu vplyvu politík a opatrení v rámci integrovaného národného energetického a klimatického plánu na kvalitu ovzdušia a na emisie látok znečisťujúcich ovzdušie.
Únia a členské štáty predkladajú dvojročné správy v súlade s rozhodnutím 2/CP.17 Konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC a národné oznámenia v súlade s článkom 12 dohovoru UNFCCC sekretariátu dohovoru UNFCCC.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.
Ak sa príslušný členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie ani jeho podstatnú časť, svoje rozhodnutie odôvodní.
Článok 18
Integrované podávanie správ o politikách a opatreniach týkajúcich sa skleníkových plynov a o projekciách
Členské štáty do 15. marca 2021 a potom každé dva roky podajú Komisii informácie o:
svojich národných politikách a opatreniach alebo súbore opatrení stanovených v prílohe VI a
svojich národných projekciách antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, usporiadané podľa plynov alebo skupín plynov (fluórované uhľovodíky a plnofluórované uhľovodíky) uvedených v časti 2 prílohy V. Vo národných projekciách sa zohľadnia všetky politiky a opatrenia prijaté na úrovni Únie a musia zahŕňať informácie stanovené v prílohe VII.
Článok 19
Integrované podávanie správ o národných adaptačných opatreniach, finančnej a technologickej podpore poskytovanej rozvojovým krajinám a o príjmoch z aukcií
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.
Článok 20
Integrované podávanie správ o energii z obnoviteľných zdrojov
Členské štáty zahrnú do integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku informácie:
o vykonávaní týchto trajektórií a zámerov:
orientačnej národnej trajektórie celkového podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030;
odhadovaných trajektórií podielov energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch na konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030 v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy;
odhadovaných trajektórií pri jednotlivých technológiách v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na dosiahnutie celkovej trajektórie energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií jednotlivých sektorov od roku 2021 do roku 2030 vrátane očakávanej celkovej hrubej konečnej energetickej spotreby za každú technológiu a sektor v Mtoe a celkového plánovaného inštalovaného výkonu za každú technológiu a sektor v MW;
trajektórií dopytu po bioenergii rozčlenených medzi teplo, elektrinu a dopravu a trajektórie dodávok biomasy podľa surovín a pôvodu (pri odlíšení domácej výroby a dovozu); v prípade lesnej biomasy posúdenie jej zdroja a vplyv na záchyt LULUCF;
prípadne iných národných trajektórií a zámerov vrátane tých, ktoré sú dlhodobé a sektorové (napríklad podiel elektrickej energie vyrobenej z biomasy bez produkcie tepla, podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, energia z obnoviteľných zdrojov, ktorú produkujú mestá, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov), energia získaná z kalov vznikajúcich pri čistení odpadových vôd;
o vykonávaní týchto politík a opatrení:
vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie národného príspevku k záväznému cieľu na úrovni Únie do roku 2030 týkajúcemu sa energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 4 písm. a) bode 2 tohto nariadenia, vrátane opatrení špecifických pre jednotlivé sektory a technológie s osobitným preskúmaním vykonávania opatrení stanovených v článkoch 23 až 28 smernice (EÚ) 2018/2001;
ak sú k dispozícii, osobitných opatrení regionálnej spolupráce;
bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, osobitných opatrení na poskytovanie finančnej podpory vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy;
v prípade potreby posúdenia podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú majú členské štáty vykonávať podľa článku 6 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001;
osobitných opatrení na splnenie požiadaviek článkov 15 až 18 smernice (EÚ) 2018/2001;
v prípade potreby osobitných opatrení na posúdenie, stransparentnenie a zníženie potreby nevyhnutnej kapacity, ktorá môže viesť k obmedzeniu energie z obnoviteľných zdrojov;
zhrnutia politík a opatrení podľa splnomocňujúceho rámca, ktoré majú členské štáty zaviesť podľa článku 21 ods. 6 a článku 22 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 na podporu a uľahčovanie rozvoja samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov;
opatrení na podporu využívania energie z biomasy, najmä nových zdrojov biomasy s ohľadom na dostupnosť biomasy vrátane udržateľnej biomasy, ako aj opatrenia na udržateľnosť vyrábanej a používanej biomasy;
zavedených opatrení na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch vykurovania a chladenia a dopravy;
politík a opatrení uľahčujúcich prijímanie dohôd o nákupe elektriny;
ako je uvedené v časti 1 prílohy IX.
Článok 21
Integrované podávanie správ o energetickej efektívnosti
Členské štáty zahrnú do integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku informácie:
o vykonávaní týchto národných trajektórií, zámerov a cieľov:
orientačnej trajektórii ročnej primárnej a ročnej konečnej energetickej spotreby od roku 2021 do roku 2030 ako vnútroštátnych príspevok úspor energie k dosiahnutiu cieľa na úrovni Únie do roku 2030 vrátane základnej metodiky;
orientačných míľnikoch dlhodobej stratégie pre obnovu vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, verejných a súkromných, a príspevky k cieľom energetickej efektívnosti Únie podľa smernice 2012/27/EÚ a v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ;
v prípade potreby aktualizácii ďalších národných zámerov uvedených v národnom pláne;
o implementácii týchto politík a opatrení:
vykonávaných, prijatých a plánovaných politikách, opatreniach a programoch na dosiahnutie orientačného národného príspevku energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámeroch uvedených v článku 6 vrátane plánovaných opatrení a nástrojov (aj finančnej povahy) na podporu energetickej hospodárnosti budov, opatrení na využívanie potenciálu energetickej efektívnosti plynovej a elektrickej infraštruktúry a iných opatrení na podporu energetickej efektívnosti;
v prípade potreby trhových nástrojoch, ktoré stimulujú zlepšenia energetickej efektívnosti vrátane, ale nie výlučne, energetických daní, poplatkov a kvót;
národných povinných schémach energetickej efektívnosti a alternatívnych opatreniach podľa článkov 7a a 7b smernice 2012/27/EÚ a v súlade s prílohou III k tomuto nariadeniu;
dlhodobých stratégiách pre obnovu v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ;
politikách a opatreniach na podporu energetických služieb vo verejnom sektore a opatrení na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu zmlúv o energetickej efektívnosti a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti;
v prípade potreby o regionálnej spolupráci v oblasti energetickej efektívnosti;
bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, v prípade potreby o finančných opatreniach vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v oblasti energetickej efektívnosti na vnútroštátnej úrovni;
ako je uvedené v časti 2 prílohy IX.
Článok 22
Integrované podávanie správ o energetickej bezpečnosti
Členské štáty zahrnú do integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní:
národných zámerov týkajúcich sa diverzifikácie zdrojov a dodávok energie;
v prípade potreby národných zámerov vzhľadom na znižovanie závislosti od dovozu energie z tretích krajín;
národných zámerov týkajúcich sa rozvoja schopnosti riešiť obmedzenú alebo prerušenú dodávku z určitého zdroja energie vrátane plynu a elektrickej energie;
národných zámerov vzhľadom na zvyšovanie flexibility vnútroštátneho energetického systému, najmä prostredníctvom využívania domácich obnoviteľných zdrojov energie, riadenia odberu a uskladňovania energie;
vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách a) až d);
regionálnej spolupráce pri realizácii zámerov a politík uvedených v písmenách a) až d);
bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, v prípade potreby finančných opatrení vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni.
Článok 23
Integrované podávanie správ o vnútornom trhu s energiou
Členské štáty zahrnú do svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní týchto zámerov a opatrení:
úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ elektrického prepojenia do roku 2030 aspoň na úrovni 15 % a ukazovateľov stanovených v bode 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I, ako aj opatreniach na vykonávanie stratégie na dosiahnutie tejto úrovne vrátane opatrení týkajúcich sa udeľovania povolení;
kľúčových projektov infraštruktúry prenosu elektriny a prepravy plynu, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch energetickej únie;
v prípade potreby hlavných projektov plánovaných v oblasti infraštruktúry, iných než projekty spoločného záujmu vrátane projektov infraštruktúry, na ktorých sa zúčastňujú tretie krajiny, a pokiaľ je to uskutočniteľné, všeobecné posúdenie ich zlučiteľnosti so zámermi a cieľmi energetickej únie a príspevkami na tieto zámery a ciele;
národných zámerov vzťahujúcich sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, napríklad zvyšovanie flexibility sústavy, integrácia a prepájanie trhov zameraných na zvýšenie predajnej kapacity existujúcich prepojovacích vedení, inteligentné siete, agregáciu, odozvu na strane spotreby, skladovanie, distribuovanú výrobu, mechanizmy odosielania, spätné odoslanie a obmedzenia, cenové signály v reálnom čase;
v prípade potreby národných zámerov a opatrení vzťahujúcich sa na nediskriminačnú účasť na energii z obnoviteľných zdrojoch, reakciu na strane dopytu a uskladňovanie, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou;
v prípade potreby národných zámerov a opatrení vzhľadom na zabezpečenie účasti spotrebiteľov na energetickom systéme a prínosy vlastnej výroby elektrickej a tepelnej energie a nových technológií vrátane inteligentných meradiel;
opatrení týkajúcich sa zabezpečenia primeranosti elektrickej siete;
vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách a) až g);
regionálnej spolupráce pri plnení zámerov a vykonávaní politík uvedených v písmenách a) až h);
bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, finančných opatrení na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v oblasti vnútorného trhu s energiou, ako aj pre cieľ elektrického prepojenia, ak je to vhodné;
opatrení na zvýšenie pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu elektrickej a tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov vrátane zavedenia prepájania vnútrodenných trhov a cezhraničných vyrovnávacích trhov.
Článok 24
Integrované podávanie správ o energetickej chudobe
Ak sa uplatňuje článok 3 ods. 3 písm. d) druhý pododsek, dotknutý členský štát zahrnie do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku:
informácie o pokroku v dosahovaní národného orientačného cieľa znížiť počet domácností v energetickej chudobe a
kvantitatívne informácie o počte domácností v energetickej chudobe, a ak sú k dispozícii, informácie o politikách a opatreniach na riešenie energetickej chudoby.
Komisia poskytuje údaje oznámené členskými štátmi podľa tohto článku Európskemu stredisku na monitorovanie energetickej chudoby.
Článok 25
Integrované podávanie správ o výskume, inovácii a konkurencieschopnosti
Členské štáty zahrnú do svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní týchto zámerov a opatrení:
v prípade potreby národných zámerov a politík, ktoré premietajú ciele a politiky SET plánu do vnútroštátneho kontextu;
národných zámerov týkajúcich sa celkových verejných, a ak sú k dispozícii, aj súkromných výdavkov na výskum a inováciu v oblasti technológií čistej energie, ako aj nákladov na technológie a rozvoj výkonnosti;
v prípade potreby národných zámerov zahŕňajúcich dlhodobé ciele do roku 2050 týkajúce sa zavedenia technológií na dekarbonizáciu priemyselných odvetví náročných na energiu a uhlík a prípadne súvisiacej infraštruktúry na prepravu, používanie a ukladanie uhlíka;
národných zámerov týkajúcich sa postupného rušenia dotácií na energiu, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá;
vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách b) a c);
spolupráce s inými členskými štátmi pri realizácii zámerov a politík uvedených v písmenách b) až d) vrátane koordinácie politík a opatrení v kontexte SET plánu, ako napríklad zosúladenie výskumných programov a spoločných programov;
v prípade potreby finančných opatrení vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni.
Článok 26
Ročné podávanie správ
Členské štáty do 15. marca 2021 a potom každoročne (rok X) Komisii nahlasujú:
informácie uvedené v článku 6 ods. 2 smernice 2009/119/ES;
informácie uvedené v bode 3 prílohy IX k smernici 2013/30/EÚ v súlade s článkom 25 uvedenej smernice.
Na účely tohto odseku Komisia na základe približných inventúr skleníkových plynov členských štátov alebo, ak niektorý členský štát nezaslal svoje približné inventúry do uvedeného dátumu, na základe vlastných odhadov, každý rok vypracuje približnú inventúru skleníkových plynov v Únii. Komisia sprístupní tieto informácie verejnosti každý rok do 30. septembra.
Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom:
zmeniť časť 2 prílohy V prostredníctvom doplnenia alebo vypustenia látok v zozname skleníkových plynov v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody;
doplniť toto nariadenie prijatím hodnôt potenciálu globálneho otepľovania a určením usmernení pre inventúru, ktoré sa uplatňujú v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody;
zmeniť časť 3 prílohy V s cieľom aktualizovať zoznam kategórií v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie.
Pri navrhovaní takýchto vykonávacích aktov Komisia zohľadní harmonogram dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody na monitorovanie a nahlasovanie týchto informácií a príslušné rozhodnutia prijaté orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody s cieľom zabezpečiť, aby Únia ako zmluvná strana dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody dodržiavala svoje povinnosti týkajúce sa podávania správ. V uvedených vykonávacích aktoch sa stanovia aj termíny pre spoluprácu a koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi pri príprave inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.
Článok 27
Podávanie správ o cieľoch do roku 2020
Každý členský štát do 30. apríla 2022 predloží Komisii správu o dosiahnutí svojich národných cieľov v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2020 vytýčených podľa článku 3 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ, v ktorej poskytne informácie stanovené v časti 2 prílohy IX k tomuto nariadeniu, a správu o plnení celkových národných cieľov v oblasti podielu energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020 stanovených v prílohe I k smernici 2009/28/ES v znení platnom k 31. decembru 2020, v ktorej poskytnú tieto informácie:
podiel energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch (elektrická energia, vykurovanie a chladenie a doprava) a celkové podiely energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020;
opatrenia prijaté s cieľom dosiahnuť národné ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 vrátane opatrení týkajúcich sa systémov podpory, potvrdení o pôvode a zjednodušenia administratívnych postupov;
podiel energie z biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín na energetickej spotrebe v doprave;
podiel energie z biopalív a bioplynu pre dopravu vyrábaných zo surovín, ako aj z iných palív uvedených v časti A prílohy IX k smernici 2009/28/ES v znení platnom k 31. decembru 2020 na energetickej spotrebe v doprave.
Článok 28
E-platforma
KAPITOLA 5
Súhrnné posúdenie pokroku a politická reakcia na zabezpečenie dosiahnutia cieľov Únie –– monitorovanie Komisiou
Článok 29
Posúdenie pokroku
Komisia do 31. októbra 2021 a potom každé dva roky posúdi, najmä na základe integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku, ďalších informácií nahlásených podľa tohto nariadenia, ukazovateľov a európskych štatistík a údajov, ak sú k dispozícii:
pokrok dosiahnutý na úrovni Únie pri plnení zámerov energetickej únie vrátane prvého desaťročného obdobia, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030, najmä na účely zabránenia akýmkoľvek rozdielom, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030;
pokrok, ktorý každý členský štát dosiahol pri plnení svojich zámerov vrátane pokroku pri plnení zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, cieľov a príspevkov a pri vykonávaní politík a opatrení stanovených vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne;
celkový vplyv leteckej dopravy na celosvetovú klímu vrátane vplyvu iných emisií než emisií alebo účinkov CO2 na základe údajov o emisiách poskytnutých členskými štátmi podľa článku 26 a podľa potreby zlepší toto posúdenie odkazom na vedecký pokrok a údaje z leteckej dopravy;
celkový vplyv politík a opatrení integrovaných národných energetických a klimatických plánov týkajúcich sa fungovania politických opatrení Únie v oblasti klímy a energetiky;
celkový vplyv politík a opatrení zahrnutých do integrovaných národných energetických a klimatických plánov na fungovanie systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“) a na rovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na európskom trhu s uhlíkom.
Komisia pri svojom posúdení postupuje podľa týchto krokov:
zohľadní, či bol dosiahnutý míľnik Únie vo výške najviac 1 483 Mtoe primárnej energie a najviac 1 086 Mtoe konečnej energie v roku 2020;
posúdi, či pokrok členských štátov znamená, že Únia ako celok je na správnej ceste k dosiahnutiu úrovne energetickej spotreby v roku 2030, ako sa uvádza v prvom pododseku, pričom zohľadní posúdenie informácií, ktoré členské štáty poskytli vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických správach o pokroku;
využije výsledky modelovacích cvičení budúcich trendov energetickej spotreby na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni a využije ďalšie doplnkové analýzy;
náležite zohľadní relevantné okolnosti ovplyvňujúce primárnu a konečnú energetickú spotrebu, ktoré členské štáty uvedú vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 6 ods. 2.
Komisia do 31. októbra 2021 a potom každý rok posúdi najmä na základe informácií nahlásených podľa tohto nariadenia, či Únia a jej členské štáty dosiahli dostatočný pokrok pri plnení týchto požiadaviek:
záväzky podľa článku 4 dohovoru UNFCCC a podľa článku 3 Parížskej dohody, ako sa stanovujú v rozhodnutiach prijatých Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC alebo Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC pôsobiacou ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody;
povinnosti stanovené v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/842 a v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841;
zámery stanovené v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch s cieľom dosiahnuť zámery energetickej únie a v prvom desaťročnom období splniť ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030.
Článok 30
Nesúlad s nosnými zámermi energetickej únie a s cieľmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/842
Článok 31
Reakcia na nedostatočnú ambíciu integrovaných národných energetických a klimatických plánov
Ak sa vyskytne rozdiel medzi cieľom Únie na rok 2030 a súčtom národných príspevkov v oblasti energetickej efektívnosti, Komisia zhodnotí najmä príslušné okolnosti uvedené v článku 6 ods. 2, informácie poskytnuté členskými štátmi v ich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, výsledky tvorby modelov vo vzťahu k budúcim trendom v energetickej spotrebe a prípadne ďalšie doplnkové analýzy.
Bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia tohto článku, a výlučne na účely posúdenia, či sa objaví rozdiel medzi cieľom Únie na rok 2030 a kolektívnymi príspevkami členských štátov, Komisia vo svojom posúdení predpokladá národný príspevok členských štátov, ktoré nepredložili svoje návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 9 ods. 1.
Komisia zohľadní pri svojom predpoklade v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov národný záväzný cieľ členského štátu v roku 2020 stanovený v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001, výsledky tvorby modelov využívania energie z obnoviteľných zdrojov a výsledky zo vzorca uvedeného v prílohe II k tomuto nariadeniu. V oblasti energetickej efektívnosti zohľadní tvorbu modelov vo vzťahu k budúcim trendom v energetickej spotrebe a podľa vhodnosti aj inú doplnkovú analýzu.
Komisia vo svojom posúdení príspevkov energie z obnoviteľných zdrojov na základe vzorca uvedeného v prílohe II zohľadní všetky potenciálne negatívne vplyvy na bezpečnosť dodávok a stabilitu sústavy v malých alebo izolovaných energetických systémoch alebo v systémoch členských štátov, v prípade ktorých môže dôjsť k významnému vplyvu v dôsledku zmeny synchrónnej oblasti.
Komisia vo svojom posúdení príspevkov energetickej efektívnosti zohľadní potenciálny dopad na prevádzku elektrickej sústavy a stabilitu sústavy v členských štátoch, v prípade ktorých môže dôjsť v dôsledku zmeny k významnému vplyvu synchronizovanej oblasti.
Článok 32
Reakcia na nedostatočný pokrok pri dosahovaní energetických a klimatických zámerov a cieľov Únie
Komisia pri vydávaní svojich odporúčaní v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zohľadňuje relevantné okolnosti uvádzané členským štátom v súlade s článkom 5 ods. 1 druhým pododsekom. Komisia okrem toho zohľadní projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, v prípade ktorých bolo prijaté konečné investičné rozhodnutie, za predpokladu, že tieto projekty začnú fungovať v období rokov 2021 až 2030 a budú mať významný vplyv na národný príspevok členského štátu.
Komisia pri vydávaní svojich odporúčaní v oblasti energetickej efektívnosti náležite zohľadňuje objektívne kritériá uvedené v článku 6 ods. 1 písm. a) a b) a relevantné národné okolnosti uvádzané členským štátom v súlade s článkom 6 ods. 2.
V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia posúdi, či národné opatrenia uvedené v odseku 3 sú dostatočné na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. V prípade nedostatočných vnútroštátnych opatrení Komisia v prípade potreby okrem týchto odporúčaní navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť najmä dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030.
V oblasti energetickej efektívnosti Komisia okrem týchto odporúčaní v prípade potreby navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť najmä dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030.
V oblasti energetickej efektívnosti takéto dodatočné opatrenia môžu zlepšiť energetickú efektívnosť najmä:
budov, a to podľa smerníc 2010/31/EÚ a 2012/27/EÚ, a
dopravy.
Ak v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia dospeje na základe svojho posúdenia vykonaného podľa článku 29 ods. 1 a ods. 2 k záveru, že jeden alebo viacero referenčných bodov orientačnej trajektórie Únie v roku 2022, 2025 a 2027 uvedených v článku 29 ods. 2 neboli dosiahnuté, členské štáty, ktoré nedosiahli jeden alebo viacero zo svojich národných referenčných bodov v roku 2022, 2025 a 2027 uvedených v článku 4 písm. a) bode 2, zabezpečia, aby sa do jedného roka od doručenia posúdenia Komisie, rozdiel voči národnému referenčnému bodu preklenul vykonaním dodatočných opatrení, ako sú napríklad:
vnútroštátne opatrenia na zvýšenie rozvinutia energie z obnoviteľných zdrojov;
úprava podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore vykurovania a chladenia uvedeného v článku 23 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001;
úprava podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore dopravy uvedeného v článku 25 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001;
dobrovoľná finančná platba do mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov zriadeného na úrovni Únie a prispievajúceho k projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý priamo alebo nepriamo riadi Komisia, ako sa uvádza v článku 33;
využitie mechanizmov spolupráce stanovených v smernici (EÚ) 2018/2001.
Tieto opatrenia zohľadnia úvahy Komisie uvedené v druhom pododseku odseku 1 tohto článku. Dotknuté členské štáty zahrnú tieto opatrenia do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku.
V prípade členských štátov, ktoré splnia povinnosť preklenúť rozdiel oproti základnému podielu, sa vychádza z toho, že dodržiavajú povinnosti stanovené v prvej vete prvého pododseku tohto odseku a v článku 3 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001 počas celého obdobia, v ktorom sa vyskytol rozdiel.
Členské štáty môžu na účely odseku 3 prvého pododseku písm. d) tohto článku použiť svoje príjmy z ročných emisných kvót podľa smernice 2003/87/ES.
Článok 33
Mechanizmus Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 tohto článku, mechanizmus na financovanie prispieva k rámcu dodržiavania podľa článku 3 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001 s cieľom podporovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii bez ohľadu na rozdiel v porovnaní s orientačnou trajektóriou Únie:
platby z členských štátov uvedené v článku 32 môžu byť doplnené o ďalšie zdroje, ako sú finančné zdroje Únie, príspevky súkromného sektora alebo dodatočné platby členských štátov s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie;
►C1 mechanizmus na financovanie môže okrem iného poskytovať podporu vo forme pôžičiek s nízkym úrokom, ◄ grantov alebo kombinácie oboch a môže podporovať okrem iného spoločné projekty medzi členskými štátmi v súlade s článkom 9 smernice (EÚ) 2018/2001 a účasť členských štátov na spoločných projektoch s tretími krajinami uvedených v článku 11 uvedenej smernice.
Komisia, ktorej pomáha Výbor pre energetickú úniu uvedený v článku 44 ods. 1 písm. b), môže prijať vykonávacie akty s cieľom stanoviť potrebné ustanovenia na vytvorenie a fungovanie mechanizmu na financovanie, najmä pokiaľ ide o:
metodiku výpočtu maximálnej výšky prémie pre každú verejnú súťaž;
návrh verejnej súťaže, ktorý sa má použiť, vrátane podmienok plnenia a súvisiacich sankcií;
metodiku výpočtu platieb členských štátov a výsledných štatistických výhod pre prispievajúce členské štáty;
minimálne požiadavky na účasť členských štátov, a to s ohľadom na potrebu zabezpečiť tak kontinuitu mechanizmu na financovanie prostredníctvom dostatočne dlhej doby trvania platieb členského štátu, ako aj maximálnu výšku flexibility týkajúcej sa účasti členských štátov;
ustanovenia zabezpečujúce účasť a/alebo schválenie hostiteľských členských štátov a v prípade potreby ustanovenia týkajúce sa dodatočných poplatkov súvisiacich s nákladmi na systém.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.
Článok 34
Odporúčania Komisie členským štátom
Ak sa v tomto nariadení odkazuje na tento článok, uplatňujú sa tieto zásady:
dotknutý členský štát náležite zohľadní odporúčanie v duchu solidarity medzi členskými štátmi a Úniou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom;
členský štát vo svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správe o pokroku vypracovanej v roku nasledujúcom po roku, v ktorom bolo vydané odporúčanie, uvedie, ako náležite zohľadnil toto odporúčanie. Ak sa dotknutý členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, poskytne svoje odôvodnenie;
odporúčania by mali byť doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra.
Článok 35
Správa o stave energetickej únie
Správa o stave energetickej únie obsahuje tieto prvky:
posúdenie vykonané podľa článku 29;
prípadné odporúčania podľa článku 34;
správu o fungovaní trhu s uhlíkom podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES vrátane informácií o uplatňovaní uvedenej smernice v súlade s jej článkom 21 ods. 2;
od roku 2023 každé dva roky správu o udržateľnosti bioenergie v Únii s informáciami uvedenými v prílohe X;
každé dva roky správu o dobrovoľných systémoch, v súvislosti s ktorými Komisia prijala rozhodnutie podľa článku 30 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001, ktorá obsahuje informácie uvedené v prílohe XI k tomuto nariadeniu;
správu o celkovom pokroku pri uplatňovaní smernice 2009/72/ES;
správu o celkovom pokroku pri uplatňovaní smernice 2009/73/ES podľa článku 52 uvedenej smernice;
správu o celkovom pokroku týkajúcom sa povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení uvedených v článkoch 7a a 7b smernice 2012/27/EÚ;
každé dva roky správu o pokroku týkajúcu sa obnovy vnútroštátneho fondu obytných a nebytových budov, verejných aj súkromných, v súlade s plánmi stanovenými v dlhodobých stratégiách obnovy, ktoré každý členský štát stanoví v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ;
každé štyri roky správu o celkovom pokroku členských štátov vo zvyšovaní počtu budov s takmer nulovou energetickou spotrebou v súlade s článkom 9 ods. 5 smernice 2010/31/EÚ;
správu o celkovom pokroku členských štátov pri vytváraní úplného a fungujúceho energetického trhu;
skutočnú kvalitu palív v jednotlivých členských štátoch a zemepisné pokrytie palivami s maximálnym obsahom síry 10 mg/kg s cieľom poskytnúť prehľad údajov o kvalite palív v jednotlivých členských štátoch, ktoré sa nahlasujú podľa smernice 98/70/ES;
správu o pokroku v oblasti konkurencieschopnosti;
pokrok členských štátov týkajúci sa postupného rušenia dotácií na energiu, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá;
ďalšie otázky relevantné pre realizáciu energetickej únie vrátane verejnej a súkromnej pomoci;
do 31. októbra 2019 a potom každé štyri roky posúdenie vykonávania smernice 2009/31/ES.
Článok 36
Monitorovanie mechanizmu riadenia
V kontexte správy o stave energetickej únie uvedenej v článku 35 Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vykonávaní integrovaných energetických a klimatických národných plánov. Európsky parlament a Rada každoročne riešia pokrok, ktorý energetická únia dosiahla pri všetkých rozmeroch politík v oblasti energetiky a klímy.
KAPITOLA 6
Systémy Únie a národné systémy týkajúce sa emisií skleníkových plynov a ich odstraňovania záchytmi
Článok 37
Inventarizačný systém Únie a národné inventarizačné systémy
Ak Komisia pri úvodnej kontrole vykonanej podľa odseku 4 tohto článku zistí rozdiel medzi ročnou priemernou hodnotou čistých odstránených emisií v rokoch uvedených v článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/841, ktorú ktorýkoľvek členský štát nahlásil v rokoch 2020 a 2023 alebo pri následnom predložení inventúry skleníkových plynov, pričom tento rozdiel je vyšší ako 500 kt ekvivalentu CO2, overí:
transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť predložených informácií; a
či sa podávanie správ o sektore LULUCF vykonáva spôsobom, ktorý je v súlade s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie.
Komisia výsledky tohto overenia zverejní.
Pri príprave takýchto vykonávacích aktov Komisia zohľadní všetky relevantné rozhodnutia, ktoré prijali orgány dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.
Článok 38
Preskúmanie inventúr
►M3 Komplexné preskúmanie uvedené v odsekoch 1 a 1a zahŕňa: ◄
kontroly na overenie transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti predložených informácií;
kontroly na zistenie prípadov, v ktorých sú inventarizačné údaje vypracované v rozpore s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie;
kontroly na zistenie prípadov, v ktorých sa započítavanie LULUCF vykonáva v rozpore s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie, a
v prípade potreby po porade s členskými štátmi výpočet nevyhnutných výsledných technických opráv.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.
Článok 39
Systém Únie a národné systémy týkajúce sa politík a opatrení a projekcií
Pri navrhovaní takýchto vykonávacích aktov Komisia zohľadní relevantné rozhodnutia, ktoré prijali orgány dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody vrátane medzinárodne dohodnutých požiadaviek na nahlasovanie informácií, ako aj s harmonogramami monitorovania a nahlasovania týchto informácií.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.
Článok 40
Zriadenie a prevádzkovanie registrov
KAPITOLA 7
Spolupráca a podpora
Článok 41
Spolupráca medzi členskými štátmi a Úniou
Členské štáty v plnej miere spolupracujú a koordinujú sa navzájom a s Úniou v súvislosti s povinnosťami podľa tohto nariadenia, ktoré sa týkajú najmä:
procesu prípravy, prijímania, oznamovania a posudzovania integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa článkov 9 až 13;
procesu prípravy, prijímania, oznamovania a posudzovania integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 17 a ročného podávania správ podľa článku 26;
procesu týkajúceho sa odporúčaní Komisie a realizácie týchto odporúčaní podľa článku 9 ods. 2 a 3, článku 17 ods. 6, článku 30 ods. 1, článku 31 ods. 1 a článku 32 ods. 1 a 2;
zostavovania inventúry skleníkových plynov v Únii a prípravy inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii podľa článku 26 ods. 4;
vypracovania národnej správy Únie podľa článku 12 dohovoru UNFCCC a dvojročnej správy Únie podľa rozhodnutia 2/CP.17 alebo následných príslušných rozhodnutí, ktoré prijali orgány dohovoru UNFCCC;
postupov preskúmania a zabezpečovania súladu podľa dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody v súlade so všetkými uplatniteľnými rozhodnutiami podľa dohovoru UNFCCC, ako aj postupov Únie pri preskúmaní inventúr skleníkových plynov členských štátov, ako sa uvádza v článku 38;
akýchkoľvek úprav po procese preskúmania uvedeného v článku 38 alebo iných zmien inventúr a inventarizačných správ, ktoré sa predložia alebo majú predložiť sekretariátu dohovoru UNFCCC;
zostavovania približnej inventúry skleníkových plynov v Únii podľa článku 26 ods. 2.
Článok 42
Úloha Európskej environmentálnej agentúry
Komisii v jej práci pomáha Európska environmentálna agentúra, pokiaľ ide o zabezpečenie súladu rozmeru dekarbonizácie a energetickej efektívnosti s článkami 15 až 21, 26, 28, 29, 35, 37, 38, 39 a 41 v súlade so svojím ročným pracovným programom. Ide o pomoc, ktorá sa vyžaduje pri:
zhromažďovaní informácií, ktoré nahlásili členské štáty o politikách a opatreniach a o projekciách;
vykonávaní postupov na zabezpečenie kvality a kontrolu kvality informácií, ktoré nahlásili členské štáty o projekciách a o politikách a opatreniach;
vypracovaní odhadov alebo doplnení odhadov dostupných Komisii v prípade údajov o projekciách, ktoré členské štáty nenahlásili;
zhromažďovaní údajov z európskej štatistiky, ak sú k dispozícii a sú vhodné z hľadiska načasovania, ako sa vyžaduje na účely správy Európskemu parlamentu a Rade o stave energetickej únie, ktorú pripravuje Komisia;
šírení informácií zhromaždených podľa tohto nariadenia vrátane vedenia a aktualizovania databázy o politikách a opatreniach členských štátov na zmierňovanie zmeny klímy a Európskej platformy pre adaptáciu na zmenu klímy v súvislosti s vplyvmi, zraniteľnosťou a adaptáciou na zmenu klímy;
vykonávaní postupov na zabezpečenie kvality a kontrolu kvality pri príprave inventúry skleníkových plynov v Únii;
zostavovaní inventúry skleníkových plynov v Únii a vypracovaní inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii;
vypracovaní odhadov pre údaje, ktoré neboli v rámci národných inventúr skleníkových plynov nahlásené;
vykonávaní preskúmania uvedeného v článku 38;
zostavovaní približnej inventúry skleníkových plynov v Únii.
KAPITOLA 8
Záverečné ustanovenia
Článok 43
Vykonávanie delegovania právomoci
Článok 44
Výbory
Komisii pomáha:
Výbor pre zmenu klímy, pokiaľ ide o vykonávanie otázok uvedených v článku 19 ods. 5, článku 26 ods. 7, článku 37 ods. 6, článku 38 ods. 3 a článku 39 ods. 3, a
Výbor pre energetickú úniu, pokiaľ ide o vykonávanie otázok uvedených v článku 17 ods. 4 a článku 33 ods. 4.
Článok 45
Preskúmanie
Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do šiestich mesiacov od každého globálneho hodnotenia dohodnutého v článku 14 Parížskej dohody správu o fungovaní tohto nariadenia, o jeho príspevku k riadeniu energetickej únie a k dosahovaniu dlhodobých cieľov Parížskej dohody, o pokroku pri plnení cieľov v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, ako aj dodatočných cieľov energetickej únie a o súlade ustanovení o plánovaní, podávaní správ a monitorovaní uvedených v tomto nariadení s inými právnymi predpismi Únie alebo rozhodnutiami týkajúcimi sa dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody. Správy Komisie môžu byť v prípade potreby doplnené legislatívnymi návrhmi.
Článok 46
Zmeny smernice 94/22/ES
Smernica 94/22/ES sa mení takto:
V článku 8 sa vypúšťa odsek 2;
Článok 9 sa vypúšťa.
Článok 47
Zmeny smernice 98/70/ES
Smernica 98/70/ES sa mení takto:
Článok 7a sa mení takto:
v odseku 1 treťom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:
„a) celkový objem každého typu paliva alebo dodávanej energie a“;
v odseku 2 sa úvodná časť nahrádza takto:
V článku 8 sa odsek 4 nahrádza takto:
Článok 48
Zmeny smernice 2009/31/ES
Smernica 2009/31/ES sa mení takto:
V článku 27 sa odsek 1 nahrádza takto:
„Členské štáty každé štyri roky predkladajú Komisii správu o vykonávaní tejto smernice vrátane registra uvedeného v článku 25 ods. 1 písm. b). Prvá správa sa zašle Komisii do 30. júna 2011. Táto správa sa vypracuje na základe dotazníka alebo osnovy prijatých Komisiou vo forme vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 2. Tento dotazník alebo osnova sa zašle členským štátom najmenej šesť mesiacov pred konečným termínom na predloženie správy.“
V článku 38 sa vypúšťa odsek 1.
Článok 49
Zmeny nariadenia (ES) č. 663/2009
Nariadenie (ES) č. 663/2009 sa mení takto:
V článku 27 sa vypúšťajú odseky 1 a 3.
Článok 28 sa vypúšťa.
Článok 50
Zmena nariadenia (ES) č. 715/2009
V nariadení (ES) č. 715/2009 sa vypúšťa článok 29.
Článok 51
Zmeny smernice 2009/73/ES
Smernica 2009/73/ES sa mení takto:
Článok 5 sa vypúšťa.
Článok 52 sa nahrádza takto:
„Článok 52
Podávanie správ
Komisia monitoruje a preskúmava uplatňovanie tejto smernice a Európskemu parlamentu a Rade podáva správu o celkovom pokroku ako prílohu k správe o stave energetickej únie uvedenej v článku 35 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 ( *1 ).
Článok 52
Zmena smernice Rady 2009/119/ES
V článku 6 smernice 2009/119/ES sa odsek 2 nahrádza takto:
Článok 53
Zmeny smernice 2010/31/EÚ
Smernica 2010/31/EÚ sa mení takto:
Článok 2a sa mení takto:
v odseku 1 sa úvodná časť nahrádza takto:
dopĺňa sa tento odsek:
V článku 5 ods. 2 sa v druhom pododseku vypúšťa veta: „Správa môže byť zahrnutá do akčných plánov energetickej účinnosti uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2006/32/ES“
V článku 9 sa odsek 5 nahrádza takto:
V článku 10 sa vypúšťajú odseky 2 a 3.
V článku 14 ods. 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Takáto správa sa predkladá Komisii ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov uvedených v článku 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“
V článku 15 ods. 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Takáto správa sa predkladá Komisii ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov uvedených v článku 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“
Článok 54
Zmeny smernice 2012/27/EÚ
Smernica 2012/27/EÚ sa mení takto:
Článok 4 sa vypúšťa;
V článku 18 ods. 1 sa vypúšťa písmeno e).
Článok 24 sa mení takto:
odseky 1, 3, 4 a 11 sa vypúšťajú;
odsek 2 sa vypúšťa.
Príloha XIV sa vypúšťa.
Článok 55
Zmena smernice 2013/30/EÚ
V článku 25 smernice 2013/30/EÚ sa odsek 1 nahrádza takto:
Článok 56
Zmeny smernice (EÚ) 2015/652
Smernica (EÚ) 2015/652 sa mení takto:
V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:
V časti 2 prílohy I sa vypúšťa bod 1 písm. h) a body 2, 3, 4 a 7.
Príloha III sa mení takto:
bod 1 sa nahrádza takto:
„1. Členské štáty majú oznamovať údaje uvedené v bode 3. Tieto údaje sa musia oznamovať za všetky palivá a energiu uvádzané na trh v každom členskom štáte. Ak sa s fosílnymi palivami zmiešavajú viaceré biopalivá, musia sa predložiť údaje za každé biopalivo.“;
v bode 3 sa vypúšťajú písmená e) a f).
Príloha IV sa mení takto:
vypúšťajú sa tieto formuláre na predkladanie informácií pre konzistentnosť oznamovaných údajov:
v poznámkach k formátu sa vypúšťajú body 8 a 9.
Článok 57
Zrušenie
Nariadenie (EÚ) č. 525/2013 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2021 s výhradou prechodných ustanovení stanovených v článku 58 tohto nariadenia, s výnimkou článku 26 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ktoré sa zrušuje s účinnosťou od 24. decembra 2018. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe XIII.
Článok 58
Prechodné ustanovenia
Odchylne od článku 57 tohto nariadenia sa článok 7 a článok 17 ods. 1 písm. a) a d) nariadenia (EÚ) č. 525/2013 naďalej uplatňujú na správy obsahujúce údaje požadované podľa uvedených článkov za roky 2018, 2019 a 2020.
Článok 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 sa naďalej uplatňuje na druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu.
Článok 19 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 sa naďalej uplatňuje na preskúmanie inventarizačných údajov skleníkových plynov za roky 2018, 2019 a 2020.
Článok 22 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 sa naďalej uplatňuje na predloženie správy požadovanej podľa uvedeného článku.
Na účely súdržnosti a právnej istoty nič v tomto nariadení nebráni uplatňovaniu výnimiek podľa príslušných sektorových právnych predpisov Únie v oblasti elektrickej energie a pripravenosti na riziko v oblasti elektrickej energie.
Článok 59
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 40, článok 53 ods. 2, 3 a 4, článok 54 ods. 3 písm. a), článok 54 ods. 4 a článok 55 sa uplatňujú od 1. januára 2021.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
PRÍLOHA I
VŠEOBECNÝ RÁMEC PRE INTEGROVANÉ NÁRODNÉ ENERGETICKÉ A KLIMATICKÉ PLÁNY
Časť 1
Všeobecný rámec
ODDIEL A: NÁRODNÝ PLÁN
1. PREHĽAD A POSTUP STANOVENIA PLÁNU
1.1. Zhrnutie
Politický, hospodársky, environmentálny a spoločenský kontext plánu
Stratégia týkajúca sa všetkých piatich rozmerov energetickej únie
Prehľad vo forme tabuľky s kľúčovými zámermi, politikami a opatreniami plánu
1.2. Prehľad súčasnej politickej situácie
Národný energetický systém a energetický systém Únie a politický kontext národného plánu
Súčasné politiky a opatrenia v oblasti energetiky a klímy týkajúce sa všetkých piatich rozmerov energetickej únie
Kľúčové otázky s cezhraničnou relevantnosťou
Administratívna štruktúra vykonávania vnútroštátnych politík v oblasti energetiky a klímy
1.3. Konzultácie s vnútroštátnymi subjektmi a subjektmi Únie, ich výsledky a zapojenie daných subjektov
Zapojenie národného parlamentu
Zapojenie miestnych a regionálnych orgánov
Konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov a účasť občianskej spoločnosti a širokej verejnosti
Konzultácie s inými členskými štátmi
Iteratívny proces s Komisiou
1.4. Regionálna spolupráca pri príprave plánu
Prvky, ktoré spadajú do spoločného alebo koordinovaného plánovania s ostatnými členskými štátmi
Vysvetlenie spôsobu, akým sa v pláne zohľadnila regionálna spolupráca
2. NÁRODNÉ ZÁMERY A CIELE
2.1. Rozmer: dekarbonizácia
2.1.1. Emisie skleníkových plynov a odstraňovanie ( 5 )
Prvky stanovené v článku 4 ods. 1 písm. a)
V prípade potreby iné národné zámery a ciele konzistentné s Parížskou dohodou a jestvujúcimi dlhodobými stratégiami. Prípadne pre príspevok k celkovému záväzku Únie znížiť emisie skleníkových plynov, iné zámery a ciele vrátane sektorových a adaptačných cieľov, ak sú k dispozícii.
2.1.2. Energia z obnoviteľných zdrojov
Prvky stanovené v článku 4 ods. 2 písm. a)
Odhadované trajektórie podielov energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch na konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030 v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy
Odhadované trajektórie podľa jednotlivých technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré členský štát plánuje využiť na dosiahnutie celkovej trajektórie energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií jednotlivých sektorov od roku 2021 do roku 2030 vrátane očakávanej celkovej hrubej konečnej energetickej spotreby jednotlivých technológií a sektorov v Mtoe a celkový plánovaný inštalovaný výkon [vydelený novou kapacitou a prestavbou (repowering)] za jednotlivé technológie a sektory v MW
Odhadované trajektórie dopytu po bioenergii rozčlenené medzi teplo, elektrinu a dopravu a trajektórie dodávok biomasy podľa surovín a pôvodu (pri odlíšení domácej výroby a dovozu). V prípade lesnej biomasy posúdenie jej zdroja a vplyv na záchyt v rámci LULUCF
V prípade potreby iné národné trajektórie a zámery vrátane tých, ktoré sú dlhodobé alebo sektorové (napríklad podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, energia z obnoviteľných zdrojov, ktorú produkujú mestá, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorí sú zároveň spotrebiteľmi, energia získaná z kalu získaného pri čistení odpadových vôd)
2.2. Rozmer: energetická efektívnosť
Prvky stanovené v článku 4 písm. b)
Orientačné míľniky do roku 2030, 2040 a 2050, merateľné ukazovatele pokroku na vnútroštátnej úrovni a dôkazmi podložený odhad očakávaných úspor a ďalších prínosov a ich prínos k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti, ako sú zahrnuté v plánoch realizácie stanovených v dlhodobých stratégiách obnovy pre vnútroštátny fond bytových a nebytových budov, verejných a súkromných, v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ.
Iné prípadné národné zámery vrátane dlhodobých cieľov alebo stratégií a odvetvových cieľov a národné zámery v oblastiach ako energetická efektívnosť v sektore dopravy a vzhľadom na vykurovanie a chladenie
2.3. Rozmer: energetická bezpečnosť
Prvky stanovené v článku 4 písm. c)
Národné zámery týkajúce sa zvyšovania: diverzifikácie zdrojov energie a dodávky z tretích krajín; zvyšovania odolnosti regionálnych a vnútroštátnych energetických systémov
V prípade potreby národné zámery vzhľadom na znižovanie závislosti od dovozu energie z tretích krajín s cieľom zvýšiť odolnosť regionálnych a vnútroštátnych energetických systémov
Národné zámery vzhľadom na zvyšovanie flexibility vnútroštátneho energetického systému, najmä prostredníctvom zavádzania domácich obnoviteľných zdrojov energie, riadenia odberu a uskladňovania energie
2.4. Rozmer: vnútorný trh s energiou
2.4.1. Prepojenosť elektrických sietí
Miera prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členské štáty usilujú dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ do roku 2030 týkajúci sa prepojenosti elektrických sietí na úrovni aspoň 15 %, so stratégiou, v rámci ktorej bude úroveň počínajúc od roku 2021 stanovená v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi, a to pri zohľadnení ukazovateľa prepojenosti do roku 2020 vo výške 10 % a týchto ukazovateľov zoradených podľa naliehavosti:
Cenový rozdiel na veľkoobchodnom trhu presahujúci orientačnú prahovú hodnotu 2 EUR/MWh medzi členskými štátmi, regiónmi alebo ponukovými oblasťami;
Nominálna prenosová kapacita prepojovacích vedení maximálne do 30 % špičkového odberu;
Nominálna prenosová kapacita prepojovacích vedení maximálne do 30 % inštalovanej výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov.
V súvislosti s každým novým prepojovacím vedením sa vykoná sociálno-ekonomická a environmentálna analýza nákladov a prínosov, pričom sa prepojovacie vedenie zrealizuje len vtedy, ak jeho potenciálne prínosy prevažujú nad nákladmi.
2.4.2. Infraštruktúra prenosu energie
Kľúčové projekty vzťahujúce sa na infraštruktúru prenosu elektriny a prepravy plynu a v prípade potreby projekty modernizácie, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch stratégie energetickej únie
V prípade potreby hlavné projekty plánované v oblasti infraštruktúry, iné než projekty spoločného záujmu ( 6 )
2.4.3. Integrácia trhov
Národné zámery vzťahujúce sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, napríklad zvyšovanie flexibility systému, najmä v súvislosti s podporou konkurenčne určovaných cien elektrickej energie v súlade s relevantnými sektorovými právnymi predpismi, integrácia a prepájanie trhov, zamerané na zvyšovanie obchodovateľnej kapacity jestvujúcich prepojení, inteligentné siete, agregácia, riadenie odberu, uskladňovanie, distribuovaná výroba, mechanizmy na dispečing, redispečing a obmedzovanie, cenové signály v reálnom čase vrátane harmonogramu dosahovania zámerov
V prípade potreby národné zámery týkajúce sa nediskriminačnej účasti na energii z obnoviteľných zdrojov, reakcie na strane dopytu a uchovávania, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou vrátane harmonogramu dosahovania zámerov
V prípade potreby národné zámery vzhľadom na zabezpečenie účasti spotrebiteľov na energetickom systéme a prínos vlastnej výroby elektrickej energie a nových technológií vrátane inteligentných meradiel
Národné zámery pri zabezpečovaní primeranosti elektrizačnej sústavy, ako aj pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov vrátane harmonogramu dosahovania zámerov
V prípade potreby národné zámery pri ochrane spotrebiteľov energie a zlepšovaní konkurencieschopnosti maloobchodnej časti energetického sektora
2.4.4. Energetická chudoba
V prípade potreby národné zámery v oblasti energetickej chudoby a harmonogram dosahovania zámerov
2.5. Rozmer: výskum, inovácia a konkurencieschopnosť
Národné zámery a ciele financovania verejného, a ak je k dispozícii, súkromného výskumu a inovácie v oblasti energetickej únie, prípadne vrátane harmonogramu dosahovania zámerov
Ak sú k dispozícii, národné zámery do roku 2050 týkajúce sa podpory čistých energetických technológií a v prípade potreby národné zámery zahŕňajúce dlhodobé ciele (do roku 2050) zavedenia nízkouhlíkových technológií vrátane dekarbonizácie priemyselných odvetví náročných na energiu a uhlík a v prípade potreby súvisiacej infraštruktúry na prepravu a ukladanie uhlíka
V prípade potreby národné zámery týkajúce sa konkurencieschopnosti
3. POLITIKY A OPATRENIA
3.1. Rozmer: dekarbonizácia
3.1.1. Emisie skleníkových plynov a odstraňovanie
Politiky a opatrenia na dosiahnutie cieľa stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/842 uvedeného v bode 2.1.1 tohto oddielu a politiky a opatrenia na dosiahnutie súladu s nariadením (EÚ) 2018/841 vzťahujúce sa na všetky kľúčové sektory produkujúce emisie a sektory, v ktorých sa má zintenzívniť odstraňovanie emisií, v záujme splnenia zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119
Ak je to relevantné, regionálna spolupráca v tejto oblasti
V prípade potreby a bez toho, aby bola ovplyvnená uplatniteľnosť pravidiel štátnej pomoci, finančné opatrenia vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni
3.1.2. Energia z obnoviteľných zdrojov
Politiky a opatrenia na dosiahnutie národného príspevku k záväznému cieľu na úrovni Únie na rok 2030 týkajúceho sa energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií, ako sa uvádza v článku 4 písm. a) bode 2, a, v prípade potreby alebo ak sú k dispozícii, prvky uvedené v bode 2.1.2 tejto prílohy vrátane opatrení v konkrétnych sektoroch a pri konkrétnych technológiách ( 7 )
Ak je to relevantné, konkrétne opatrenia na regionálnu spoluprácu, ako aj, na dobrovoľnej báze, odhadovaná nadprodukcia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú možno previesť do iných členských štátov s cieľom dosiahnuť národný príspevok a trajektórie uvedené v bode 2.1.2
Konkrétne opatrenia na poskytovanie finančnej podpory, ak je to vhodné aj podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie na podporu výroby a využívania energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy
Ak je to vhodné, posúdenie podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú musia členské štáty vykonávať podľa článku 6 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001
Konkrétne opatrenia na zavedenie jedného alebo viacerých kontaktných miest, zefektívnenie administratívnych postupov, zabezpečenie informácií a odbornej prípravy a podpora dohôd o nákupe energie
Zhrnutie politík a opatrení podľa splnomocňujúceho rámca, ktoré musia členské štáty zaviesť podľa článku 21 ods. 6 a článku 22 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 na podporu a uľahčovanie rozvoja samospotreby energie a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov
Posúdenie potreby vybudovať novú infraštruktúru na diaľkové vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje
V prípade potreby osobitné opatrenia zamerané na podporu využívania energie z biomasy, najmä z nových zdrojov biomasy, s ohľadom na:
3.1.3. Iné prvky tohto rozmeru
V prípade potreby vnútroštátne politiky a opatrenia týkajúce sa sektora v rámci EU ETS a posúdenie aspektu doplnkovosti a vplyvov na EU ETS
V prípade potreby politiky a opatrenia na dosiahnutie iných národných cieľov
Politiky a opatrenia na dosiahnutie nízkoemisnej mobility (vrátane elektrifikácie dopravy)
V prípade potreby vnútroštátne politiky, harmonogramy a opatrenia naplánované na postupné zrušenie energetických dotácií, najmä na fosílne palivá
3.2. Rozmer: energetická efektívnosť
Plánované politiky, opatrenia a programy na dosiahnutie orientačných národných príspevkov energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámerov uvedených v bode 2.2 vrátane plánovaných opatrení a nástrojov (aj finančnej povahy) na podporu energetickej hospodárnosti budov, predovšetkým vzhľadom na:
Povinné schémy energetickej efektívnosti a alternatívne politické opatrenia podľa článkov 7a a 7b a článku 20 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ, ktoré sa majú vypracovať podľa prílohy III k tomuto nariadeniu
Dlhodobú stratégiu obnovy na podporu obnovy vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov súkromných a verejných ( 8 ), vrátane politík, opatrení a akcií na stimulovanie nákladovo efektívnej hĺbkovej obnovy a politík a akcií na zameranie sa na najhoršie segmenty vnútroštátneho fondu budov v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ
Opis politík a opatrení na podporu energetických služieb vo verejnom sektore a opatrení na odstránenie regulačných prekážok a prekážok inej povahy, ktoré bránia zavádzaniu garantovanej energetickej služby a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti ( 9 )
Iné plánované politiky, opatrenia a programy na dosiahnutie orientačných národných príspevkov energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámerov uvedených v bode 2.2 (napríklad opatrenia na podporu vzorovej úlohy verejných budov, a energetickej efektívnosti verejného obstarávania, opatrenia na podporu energetických auditov a systémov energetického manažérstva ( 10 ), opatrenia na informovanie spotrebiteľa a vzdelávacie opatrenia ( 11 ), a iné opatrenia na podporu energetickej efektívnosti ( 12 ))
V prípade potreby opis politík a opatrení na podporu úlohy miestnych komunít vyrábajúcich energiu pri prispievaní k implementácii politík a opatrení v bodoch i), ii), iii) a iv).
Opis opatrení na rozvoj opatrení na využitie potenciálu energetickej efektívnosti plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry ( 13 )
V prípade potreby regionálnu spoluprácu v tejto oblasti
Finančné opatrenia vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni
3.3. Rozmer: energetická bezpečnosť ( 14 )
Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.3 ( 15 )
Regionálna spolupráca v tejto oblasti
V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie
3.4. Rozmer: vnútorný trh s energiou ( 16 )
3.4.1. Elektrická infraštruktúra
Politiky a opatrenia na dosiahnutie vytýčeného cieľa prepojenosti, ako sa uvádza v článku 4 písm. d)
Regionálna spolupráca v tejto oblasti ( 17 )
V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie
3.4.2. Infraštruktúra prenosu energie
Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.4.2 vrátane prípadných konkrétnych opatrení na umožnenie realizácie projektov spoločného záujmu a iných kľúčových infraštruktúrnych projektov
Regionálna spolupráca v tejto oblasti ( 18 )
V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie
3.4.3. Integrácia trhov
Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.4.3
opatrenia na zvýšenie pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov energie, ako sú inteligentné siete, agregácia, reakcia na strane spotreby, skladovanie, distribuovaná výroba, mechanizmy na dispečing, redispečing a obmedzovanie, cenové signály v reálnom čase vrátane zavedenia prepájania vnútrodenných trhov a cezhraničných vyrovnávacích trhov
V prípade potreby opatrenia na zabezpečenie nediskriminačného zapojenia energie z obnoviteľných zdrojov, reakcie na strane dopytu a skladovania, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou
Politiky a opatrenia na ochranu spotrebiteľov, predovšetkým zraniteľných spotrebiteľov a v prípade potreby spotrebiteľov trpiacich energetickou chudobou, a na zlepšenie konkurencieschopnosti a zintenzívnenie schopnosti súťažiť na maloobchodnom trhu s energiou
Opis opatrení na umožnenie a rozvoj reakcie na dopyt vrátane opatrení zameraných na tarify na podporu dynamickej cenotvorby ( 19 )
3.4.4. Energetická chudoba
V prípade potreby politiky a opatrenia na dosiahnutie zámerov vytýčených v bode 2.4.4
3.5. Rozmer: výskum, inovácia a konkurencieschopnosť
Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.5
V prípade potreby spolupráca s inými členskými štátmi v tejto oblasti vrátane, ak je to vhodné, informácií, ako sa do vnútroštátneho kontextu premietajú zámery a politiky Európskeho strategického plánu pre energetické technológie (SET plán)
V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie
ODDIEL B: ANALYTICKÝ ZÁKLAD ( 20 )
4. AKTUÁLNA SITUÁCIA A PROJEKCIE VYCHÁDZAJÚCE Z EXISTUJÚCICH POLITÍK A OPATRENÍ ( 21 ) ( 22 )
4.1. Projekcie trendu hlavných vonkajších faktorov ovplyvňujúcich vývoj energetického systému a emisií skleníkových plynov
Makroekonomické predpovede (HDP a nárast obyvateľstva)
Zmeny v jednotlivých sektoroch, pri ktorých sa očakáva vplyv na energetický systém a emisie skleníkových plynov
Celosvetové trendy v oblasti energie, medzinárodné ceny fosílnych palív, cena uhlíka v EU ETS
Vývoj cien technológií
4.2. Rozmer: dekarbonizácia
4.2.1. Emisie skleníkových plynov a odstraňovanie
Trendy pri súčasných emisiách skleníkových plynov a odstraňovaní v EU ETS, spoločnom úsilí a sektoroch LULUCF a rôznych sektoroch energetiky
Projekcie vývinu v jednotlivých sektoroch vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia na úrovni členských štátov a na úrovni Únie aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030)
4.2.2. Energia z obnoviteľných zdrojov
Aktuálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe a v rôznych sektoroch (vykurovanie a chladenie, elektrina a doprava), ako aj za jednotlivé technológie v každom z týchto sektorov
Orientačné projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky do roku 2030 (s výhľadom do roku 2040)
4.3. Rozmer: energetická efektívnosť
Aktuálna primárna a konečná energetická spotreba v hospodárstve a za jednotlivé sektory (vrátane priemyslu, domácností, služieb a dopravy)
Aktuálny potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a efektívneho diaľkového vykurovania a chladenia ( 23 )
Projekcie, v ktorých sa zohľadňujú existujúce politiky, opatrenia a programy zamerané na energetickú efektívnosť opísané v bode 1.2 ii), primárnej a konečnej energetickej spotreby v každom sektore aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií pre rok 2030) ( 24 )
Nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť vyplývajúce z vnútroštátnych výpočtov podľa článku 5 smernice 2010/31/EÚ
4.4. Rozmer: energetická bezpečnosť
Aktuálny energetický mix, domáce zdroje energie, závislosť od dovozu vrátane relevantných rizík
Projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030)
4.5. Rozmer: vnútorný trh s energiou
4.5.1. Prepojenosť elektrických sietí
Aktuálna úroveň prepojenosti a hlavné prepojovacie vedenia ( 25 )
Projekcie požiadaviek rozšírenia prepojovacích vedení (vrátane projekcií do roku 2030) ( 26 )
4.5.2. Infraštruktúra prenosu energie
Kľúčové charakteristiky existujúcej infraštruktúry prenosu elektrickej energie a prepravy plynu ( 27 )
Projekcie požiadaviek rozšírenia siete aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030) ( 28 )
4.5.3. Trhy s elektrickou energiou a plynom, ceny energie
Aktuálna situácia na trhoch s elektrinou a plynom vrátane cien energie
Projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030)
4.6. Rozmer: výskum, inovácia a konkurencieschopnosť
Aktuálna situácia sektora nízkouhlíkových technológií a v maximálnej možnej miere jeho postavenie na celosvetovom trhu (táto analýza sa má vykonať na úrovni Únie alebo na celosvetovej úrovni)
Aktuálna úroveň výdavkov na verejný, a ak je k dispozícii, súkromný výskum a inováciu v oblasti nízkouhlíkových technológií, aktuálny počet patentov a aktuálny počet výskumných pracovníkov
Rozčlenenie súčasných cenových prvkov, ktoré tvoria tri hlavné cenové zložky (energia, sieť, dane/poplatky)
Opis energetických dotácií vrátane dotácií na fosílne palivá
5. POSÚDENIE VPLYVU PLÁNOVANÝCH POLITÍK A OPATRENÍ ( 29 )
5.1. Účinky plánovaných politík a opatrení opísaných v oddiele 3 na energetický systém a emisie skleníkových plynov a odstraňovanie vrátane porovnania s projekciami vychádzajúcimi z existujúcich politík a opatrení (podľa opisu v oddiele 4).
Projekcie vývoja energetického systému a emisií skleníkových plynov a odstraňovania, ako aj emisií látok znečisťujúcich ovzdušie, ak je to relevantné, v súlade so smernicou (EÚ) 2016/2284 v rámci plánovaných politík a opatrení aspoň na desať rokov po období, na ktoré sa plán vzťahuje (aj na posledný rok obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje) vrátane relevantných politík a opatrení Únie.
Posúdenie interakcie medzi politikami (medzi existujúcimi a plánovanými politikami a opatreniami v rámci určitého rozmeru politiky a medzi existujúcimi a plánovanými politikami a opatreniami rôznych rozmerov) aspoň do posledného roku obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje, najmä z dôvodu riadneho pochopenia vplyvu politík v oblasti energetickej efektívnosti/úspor energie na veľkosť energetického systému a z dôvodu zníženia rizika uviaznutých investícií do dodávok energie
Posúdenie interakcií medzi existujúcimi politikami a opatreniami a plánovanými politikami a opatreniami a medzi týmito politikami a opatreniami a opatreniam Únie v oblasti klímy a energetiky
5.2. Makroekonomický a, v uskutočniteľnom rozsahu, zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok vrátane aspektov spravodlivého prechodu (z hľadiska nákladov a prínosu, ako aj nákladovej efektívnosti), ktoré majú plánované politiky a opatrenia opísané v oddiele 3 aspoň do posledného roku obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje vrátane porovnania s projekciami vychádzajúcimi z existujúcich politík a opatrení
5.3. Prehľad investičných potrieb
Existujúce investičné toky a forwardové investičné projekcie so zreteľom na plánované politiky a opatrenia
Faktory sektorového alebo trhového rizika alebo prekážky v národnom alebo regionálnom kontexte
Analýza ďalšej verejnej finančnej podpory alebo zdrojov na odstránenie identifikovaných nedostatkov v rámci bodu ii)
5.4. Účinky plánovaných politík a opatrení opísaných v oddiele 3 na ostatné členské štáty a regionálnu spoluprácu aspoň do posledného roku obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje, vrátane porovnania s projekciami vychádzajúcimi z existujúcich politík a opatrení
Účinky na energetický systém v susedných a iných členských štátoch v regióne v maximálnej možnej miere
Účinky na ceny energie, sieťové odvetvia a integráciu trhov s energiou
Ak je to relevantné, účinky na regionálnu spoluprácu
5.5. Príspevok plánovaných politík a opatrení k splneniu zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119
Časť 2
Zoznam parametrov a premenných, ktoré sa majú nahlásiť v oddiele B národného plánu ( 30 ) ( 31 ) ( 32 ) ( 33 )
V oddiele B „Analytický základ“ národného plánu treba uviesť tieto parametre, premenné, energetické bilancie a ukazovatele, ak sú použité:
1. Všeobecné parametre a premenné
Obyvateľstvo [v miliónoch]
HDP [v miliónoch EUR]
Sektorová hrubá pridaná hodnota (vrátane hlavných priemyselných sektorov, stavebníctva, služieb a poľnohospodárstva) [v miliónoch EUR]
Počet domácností [v tisícoch]
Veľkosť domácnosti [počet obyvateľov/domácnosť]
Disponibilný príjem domácností [v EUR]
Počet osobokilometrov: všetky spôsoby dopravy, t. j. rozdelené medzi cestnú (podľa možnosti oddelene za automobily a autobusy), železničnú, leteckú a domácu lodnú (ak je relevantná) [v miliónoch osobokilometrov]
Počet tonokilometrov v nákladnej doprave: všetky spôsoby dopravy okrem medzinárodnej námornej, t. j. rozdelené medzi cestnú, železničnú, leteckú a domácu lodnú (vnútrozemské vodné cesty a vnútroštátna námorná doprava) [v miliónoch tonokilometrov]
Medzinárodné dovozné ceny ropy, plynu a uhlia [EUR/GJ alebo EUR/toe] na základe odporúčaní Komisie
Cena uhlíka v EU ETS [EUR/emisná kvóta] na základe odporúčaní Komisie
Predpoklady výmenných kurzov EUR a (prípadne) USD [EUR/mena a USD/mena]
Počet vykurovacích dennostupňov (Heating Degree Days, HDD)
Počet chladiacich dennostupňov (Cooling Degree Days, CDD)
Predpoklady nákladov na technológie použité pri zostavovaní modelov hlavných relevantných technológií
2. Energetické bilancie a ukazovatele
2.1. Dodávka energie
Domáca produkcia jednotlivých druhov paliva (všetky energetické produkty, ktoré sa produkujú vo významných množstvách) [ktoe]
Čistý dovoz jednotlivých druhov paliva (vrátane elektriny a rozdelený na čistý dovoz z EÚ a čistý dovoz z krajín mimo nej) [ktoe]
Závislosť od dovozu z tretích krajín [%]
Hlavné zdroje dovozu (krajiny) hlavných nosičov energie (vrátane plynu a elektriny)
Hrubá domáca spotreba z jednotlivých zdrojov paliva (vrátane tuhého paliva, všetkých energetických produktov: uhlie, ropa a ropné produkty, zemný plyn, jadrová energia, elektrina, získané teplo, energia z obnoviteľných zdrojov, odpad) [ktoe]
2.2. Elektrina a teplo
Hrubá výroba elektriny [GWh]
Hrubá výroba elektriny rozdelená podľa paliva (všetky energetické produkty) [GWh]
Podiel kombinovanej výroby elektriny a tepla na celkovej výrobe elektriny a tepla [%]
Inštalovaný výkon výroby elektriny podľa jednotlivých zdrojov vrátane vyradení a nových investícií [MW]
Výroba tepla v tepelných elektrárňach
Výroba tepla zo zariadení kombinovanej výroby elektriny a tepla vrátane odpadového tepla v priemysle
Kapacity cezhraničného prepojenia na prepravu plynu a prenos elektriny [vymedzenie pri elektrine v súlade s výsledkami prebiehajúcich rozhovorov na základe cieľa dosiahnuť 15 % prepojenosť] a ich plánované miery využitia
2.3. Sektor premeny
Vstupy paliva v tepelných elektrárňach (vrátane tuhého paliva, ropy, zemného plynu) [ktoe]
Vstup paliva na iné procesy premeny [ktoe]
2.4. Energetická spotreba
Primárna a konečná energetická spotreba [ktoe]
Konečná energetická spotreba podľa sektorov [vrátane priemyslu, domácností, služieb, poľnohospodárstva a dopravy (vrátane rozdelenia na osobnú a nákladnú dopravu, ak sú dostupné údaje,)] [ktoe]
Konečná energetická spotreba podľa paliva (všetky energetické produkty) [ktoe]
Konečná neenergetická spotreba [ktoe]
Primárna energetická náročnosť hospodárstva spolu (primárna energetická spotreba na HDP [toe/EUR])
Konečná energetická náročnosť podľa sektora [vrátane priemyslu, domácností, služieb, dopravy (vrátane rozdelenia na osobnú a nákladnú dopravu, ak sú dostupné údaje)]
2.5. Ceny
Ceny elektrickej energie podľa typu sektora, ktorý ju využíva (domácnosti, priemysel, služby)
Vnútroštátne maloobchodné ceny paliva (vrátane daní, rozčlenené podľa zdrojov a sektorov) [EUR/ktoe]
2.6. Investície
Investičné náklady v sektoroch premeny, dodávky, prenosu a distribúcie energie
2.7. Obnoviteľné zdroje energie
Hrubá konečná energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov a podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe, v jednotlivých sektoroch (elektrina, vykurovanie a chladenie, doprava) a podľa technológie
Výroba elektriny a tepla z energie z obnoviteľných zdrojov v budovách; zahŕňa, ak sú k dispozícii, rozčlenené údaje o vyrobenej a spotrebovanej energii, ako aj energii dodanej do siete zo slnečných fotovoltických systémov, z tepelných solárnych systémov, biomasy, tepelných čerpadiel, geotermálnych systémov a všetkých iných decentralizovaných systémov s obnoviteľnými zdrojmi energie
V prípade potreby iné národné trajektórie vrátane tých, ktoré sú dlhodobé a sektorové, podiel biopalív na báze potravín a pokročilých biopalív, podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, ako aj energia z obnoviteľných zdrojov ktorú produkujú mestá a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov.
3. Ukazovatele týkajúce sa emisií skleníkových plynov a odstraňovania
Emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa sektorov politiky (EU ETS, spoločné úsilie a LULUCF)
Emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa sektorov IPCC a druhu plynu (v relevantných prípadoch osobitne za EU ETS a odvetvia, na ktoré sa vzťahuje spoločné úsilie) [tCO2eq]
Uhlíková náročnosť hospodárstva spolu [tCO2eq/HDP]
Ukazovatele súvisiace s emisiami CO2
Intenzita skleníkových plynov z domácej výroby elektrickej energie a tepla [tCO2eq/MWh]
Intenzita skleníkových plynov z konečnej energetickej spotreby podľa sektorov [tCO2eq/toe]
Ukazovatele nesúvisiace s emisiami CO2
Hospodárske zvieratá: mliekové plemená hovädzieho dobytka [1 000 kusov], iné ako mliekové plemená hovädzieho dobytka [1 000 kusov], ovce [1 000 kusov], ošípané [1 000 kusov], hydina [1 000 kusov]
Prísun dusíka z aplikácie umelých hnojív [kt dusíka]
Prísun dusíka z aplikácie hnoja [kt dusíka]
Viazaný dusík vďaka plodinám viažucim dusík [kt dusíka]
Dusík v zvyškoch plodín vrátených na pôdu [kt dusíka]
Plocha obrábaných organických pôd [hektáre]
Tvorba komunálneho tuhého odpadu
Komunálny tuhý odpad určený na skládky
Podiel spätného získania CH4 z celkovej tvorby CH4 na skládkach [%]
PRÍLOHA II
NÁRODNÉ PRÍSPEVKY PRE PODIEL ENERGIE Z OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV NA HRUBEJ KONEČNEJ ENERGETICKEJ SPOTREBE V ROKU 2030
1. Tento orientačný vzorec predstavuje objektívne kritériá uvedené v článku 5 ods. 1 písm. e) bodoch i) až v), každý vyjadrený v percentuálnych bodoch:
národný záväzný cieľ členského štátu na rok 2020 stanovený v treťom stĺpci tabuľky v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001;
paušálny príspevok (ďalej len „CFlat“);
príspevok na základe HDP na obyvateľa (ďalej len „CHDP“);
príspevok na základe potenciálu (ďalej len „CPotential“);
príspevok zohľadňujúci úroveň prepojenia členského štátu (ďalej len „CInterco“).
2. CFlat je rovnaký pre všetky členské štáty. CFlat všetkých členských štátov spoločne prispieva 30 % k rozdielu medzi cieľmi Únie do roku 2030 a do roku 2020.
3. CHDP sa členským štátom pridelí na základe pomeru HDP na obyvateľa k priemeru Únie podľa údajov Eurostatu za obdobie rokov 2013 až 2017, vyjadreného ako parita kúpnej sily, pričom táto hodnota v prípade každého členského štátu môže predstavovať najviac 150 % priemeru Únie. CHDP všetkých členských štátov spoločne prispieva 30 % k rozdielu medzi cieľmi Únie do roku 2030 a do roku 2020.
4. CPotential sa členským štátom pridelí na základe rozdielu medzi podielom energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu v roku 2030 podľa scenára PRIMES a jeho záväzným národným cieľom do roku 2020. CPotential všetkých členských štátov spoločne prispieva 30 % k rozdielu medzi cieľmi Únie na rok 2030 a na rok 2020.
5. CInterco sa členským štátom pridelí na základe pomeru prepojenia elektrických sietí k priemeru Únie v roku 2017, nameraného ako čistá prenosová kapacita v pomere k celkovej inštalovanej výrobnej kapacite, pričom táto hodnota v prípade každého členského štátu môže predstavovať najviac 150 % priemeru Únie. CInterco všetkých členských štátov spoločne prispieva 10 % k rozdielu medzi cieľmi Únie na rok 2030 a na rok 2020.
PRÍLOHA III
OZNÁMENIE OPATRENÍ A METODÍK ČLENSKÝCH ŠTÁTOV NA VYKONÁVANIE ČLÁNKU 7 SMERNICE 2012/27/EÚ
Členské štáty podľa prílohy V bodu 5 smernice 2012/27/EÚ oznamujú Komisii svoju navrhovanú podrobnú metodiku na fungovanie povinných schém energetickej efektívnosti, ako aj svoje alternatívne politické opatrenia uvedené v článkoch 7a a 7b a článku 20 ods. 6 uvedenej smernice.
1. Výpočet miery požadovaných úspor energie, ktoré treba dosiahnuť za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030, s vysvetlením, ako sa zohľadňujú tieto prvky:
ročná konečná energetická spotreba ako priemer obdobia troch posledných rokov pred 1. januárom 2019 [v ktoe];
celkový kumulatívny objem úspor konečnej energetickej spotreby, ktorý sa má dosiahnuť [v ktoe], v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. b) smernice 2012/27/EÚ;
údaje použité pri výpočte konečnej spotreby energie a zdroje takýchto údajov vrátane odôvodnenia, prečo sa použili alternatívne štatistické zdroje, a prípadných rozdielov medzi výslednými množstvami (ak sa použili iné zdroje než Eurostat).
2. Členské štáty, ktoré sa rozhodnú využiť akúkoľvek z možností podľa článku 7 ods. 2 smernice 2012/27/EÚ, oznámia aj svoj výpočet úrovne požiadavky na úspory energie, ktorá sa má dosiahnuť za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030, pričom uvedú, ako sa zohľadnia aj tieto prvky:
ich vlastná miera ročných úspor;
ich vlastný základ pre výpočet a energia použitá v doprave celkom alebo sčasti vylúčená z výpočtu [v ktoe];
vypočítaný kumulatívny objem úspor energie za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 (pred uplatnením možností uvedených v písmenách b) až g) článku 7 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ) [v ktoe];
uplatnenie možností uvedených v písmenách b) až g) článku 7 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ:
konečná energetická spotreba v priemyselných činnostiach [v ktoe] uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES vylúčená z výpočtu v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. b) smernice 2012/27/EÚ;
objem úspor energie [v ktoe] dosiahnutý v sektoroch premeny, prenosu a distribúcie energie vrátane infraštruktúry pre účinné diaľkové vykurovanie a chladenie v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. c) smernice 2012/27/EÚ;
objem úspor energie [v ktoe] vyplývajúci z nových individuálnych činností vykonaných po 31. decembri 2008, ktorých vplyv pretrváva aj v roku 2020 a po ňom, v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. d) smernice 2012/27/EÚ;
objem úspor energie [v ktoe], ktoré vyplývajú z politických opatrení, za predpokladu, že možno preukázať, že tieto politické opatrenia majú za následok individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktoré prinášajú úspory po 31. decembri 2020, v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. e) smernice 2012/27/EÚ;
množstvo vyrobenej energie [v ktoe] na alebo v budovách pre vlastné použitie ako dôsledok politických opatrení podporujúcich nové inštalácie technológií obnoviteľných zdrojov energie v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. f) smernice 2012/27/EÚ;
objem úspor energie [v ktoe], ktoré presahujú kumulatívne úspory energie požadované v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, ktoré členské štáty započítavajú do obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. g) smernice 2012/27/EÚ;
celkový kumulatívny objem úspor energie (po uplatnení možností uvedených v článku 7 ods. 4 písm. b) až g) smernice 2012/27/EÚ.
3. Politické opatrenia zamerané na dosiahnutie požadovaných úspor uvedených v článku 7 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ:
3.1. Povinné schémy energetickej efektívnosti uvedené v článku 7a smernice 2012/27/EÚ:
opis povinnej schémy energetickej efektívnosti;
očakávaný celkový kumulatívny a ročný objem úspor a trvanie obdobia (období) povinnosti;
povinné subjekty a ich zodpovednosť;
cieľové odvetvia;
oprávnené činnosti zaručené v rámci opatrenia;
informácie o uplatňovaní týchto ustanovení smernice 2012/27/EÚ:
v prípade potreby konkrétne činnosti, podiel úspor, ktoré sa majú dosiahnuť v domácnostiach trpiacich energetickou chudobou v súlade s článkom 7 ods. 11;
úspory, ktoré dosiahli poskytovatelia energetických služieb alebo iné tretie strany v súlade s článkom 7a ods. 6 písm. a);
„ukladanie a požičiavanie“ v súlade s článkom 7a ods. 6 písm. b);
ak je to relevantné, informácie o obchodovaní s úsporami energie.
3.2. Alternatívne opatrenia uvedené v článku 7b a článku 20 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ (okrem zdaňovania):
druh politického opatrenia;
stručný opis politického opatrenia vrátane hlavných vlastností každého oznámeného politického opatrenia;
očakávaný celkový kumulatívny a ročný objem úspor za každé opatrenie a/alebo objem úspor energie vo vzťahu k akémukoľvek prechodnému obdobiu;
vykonávajúce orgány verejnej moci, zúčastňujúce sa alebo poverené subjekty a ich zodpovednosť za vykonávanie politického opatrenia (politických opatrení);
cieľové odvetvia;
oprávnené činnosti zaručené v rámci opatrenia;
v prípade potreby konkrétne politické opatrenia alebo individuálne činnosti zamerané na energetickú chudobu.
3.3. Informácie o daňových opatreniach:
stručný opis daňového opatrenia;
trvanie daňového opatrenia;
vykonávajúci orgán verejnej moci;
očakávaný kumulatívny a ročný objem úspor za každé opatrenie;
cieľové odvetvia a segment daňovníkov;
metodika výpočtu vrátane toho, ktoré cenové elasticity sa používajú a ako boli stanovené, v súlade s bodom 4 prílohy V k smernici 2012/27/EÚ.
4. Metodika výpočtu pre opatrenia oznámené podľa článkov 7a a 7b a článku 20 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ (okrem daňových opatrení):
použité metódy merania uvedené v bode 1 prílohy V k smernici 2012/27/EÚ;
metóda vyjadrenia úspor energie (úspory primárnej alebo konečnej energie);
životnosť opatrení, miera poklesu úspor v čase, a prístup použitý pri zohľadnení životnosti úspor;
stručný opis metodiky výpočtu vrátane spôsobu, akým sa zabezpečuje doplnkovosť a miera podstatnosti úspor a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory;
informácie o riešení možného prekrývania opatrení a individuálnych činností s cieľom predísť dvojitému započítaniu úspor energie;
ak je to relevantné, klimatické odchýlky a použitý prístup.
5. Monitorovanie a overovanie
stručný opis monitorovacieho a overovacieho systému a postupu overovania;
vykonávajúci orgán verejnej moci a jeho hlavné oblasti zodpovednosti vzhľadom na monitorovací a overovací systém v súvislosti s povinnou schémou energetickej efektívnosti alebo alternatívnymi opatreniami;
nezávislosť monitorovania a overovania od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov;
štatisticky významný podiel opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti a podiel a kritériá použité na vymedzenie a výber reprezentatívnej vzorky;
povinnosť zodpovedných subjektov podávať správy (úspory, ktoré dosiahol každý povinný subjekt alebo každá podkategória povinných subjektov, a celkové úspory vyplývajúce z danej schémy);
uverejnenie úspor energie dosiahnutých v rámci povinnej schémy energetickej efektívnosti a alternatívnych opatrení (každoročne);
informácie o právnych predpisoch členských štátov o sankciách, ktoré sa majú uplatňovať v prípade nedodržania predpisov;
informácie o politických opatreniach ustanovených v prípade, že pokrok nie je uspokojivý.
PRÍLOHA IV
VŠEOBECNÝ RÁMEC PRE DLHODOBÉ STRATÉGIE
1. PREHĽAD A PROCES VYPRACOVANIA STRATÉGIÍ
1.1. |
Zhrnutie |
1.2. |
Právny a politický kontext |
1.3. |
Verejná konzultácia |
2. OBSAH
2.1. CELKOVÉ ZNÍŽENIA EMISIÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNOV A ZINTENZÍVNENIE ODSTRAŇOVANIA ZÁCHYTMI
2.1.1. |
Plánované zníženia emisií a zintenzívnenie odstraňovania do roku 2050 |
2.1.2. |
Národný cieľ do roku 2030 a prípadne po ňom a orientačné míľniky do roku 2040 a 2050 |
2.1.3. |
Politiky a opatrenia adaptácie |
2.2. ENERGIA Z OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV
2.2.1 |
V uskutočniteľnom rozsahu odhadovaný pravdepodobný podiel energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej energetickej spotrebe do roku 2050 |
2.3. ENERGETICKÁ EFEKTÍVNOSŤ
2.3.1. |
V uskutočniteľnom rozsahu odhadovaná pravdepodobná energetická spotreba do roku 2050 |
2.4. INFORMÁCIE O SEKTOROVÝCH ŠPECIFIKÁCH
2.4.1. Energetický systém
2.4.1.1. |
Zamýšľané alebo pravdepodobné budúce trajektórie emisií alebo rozsah |
2.4.1.2. |
Všeobecný opis hlavných faktorov energetickej efektívnosti, pružnosti na strane dopytu a energetickej spotreby ich vývoj od roku 2021 a ďalej |
2.4.2. Priemysel
2.4.2.1. |
Očakávané zníženia emisií podľa sektora a dopyt po energii |
2.4.2.2. |
Všeobecný prehľad politík, existujúcich plánov a opatrení na dekarbonizáciu, ako sa opisuje v bode 2.1 oddielu A časti 1 prílohy I |
2.4.3. Doprava
2.4.3.1. |
Očakávané emisie a zdroje energie podľa druhu dopravy (napr. autá a dodávky, ťažké úžitkové vozidlá, letecká doprava, železničná doprava) |
2.4.3.2. |
Možnosti dekarbonizácie |
2.4.4. Poľnohospodárstvo, využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF)
2.4.4.1. |
V uskutočniteľnom rozsahu očakávané emisie podľa zdrojov a jednotlivých skleníkových plynov |
2.4.4.2. |
Plánované možnosti znižovania emisií |
2.4.4.3. |
Prepojenia na poľnohospodárske politiky a politiky rozvoja vidieka |
3. FINANCOVANIE
3.1. |
Odhady potrebných investícií |
3.2. |
Politiky a opatrenia pre súvisiaci výskum, vývoj a inovácie |
4. POSÚDENIE VPLYVU SOCIÁLNO-HOSPODÁRSKYCH ASPEKTOV
5. PRÍLOHY (v prípade potreby)
5.1. |
Podrobnosti o tvorbe modelov (vrátane predpokladov), a/alebo analýzy, ukazovatele atď. |
PRÍLOHA V
INFORMÁCIE O INVENTÚRACH SKLENÍKOVÝCH PLYNOV
Časť 1
Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach podľa článku 26 ods. 3:
svoje antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v časti 2 tejto prílohy a antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842 za rok X-2;
údaje o svojich antropogénnych emisiách oxidu uhoľnatého (CO), oxidu siričitého (SO2), oxidov dusíka (NOx) a prchavých organických zlúčenín, ktoré sú v súlade s už nahlásenými údajmi podľa článku 8 smernice (EÚ) 2016/2284 za rok X-2;
svoje antropogénne emisie skleníkových plynov podľa jednotlivých zdrojov a odstraňovanie CO2 záchytmi v sektore LULUCF za rok X-2 v súlade s metodikami špecifikovanými v časti 3 tejto prílohy. Tieto údaje sú relevantné aj pre správu o súlade podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/841;
akékoľvek zmeny údajov uvedených v písmenách a), b) a c) za roky medzi príslušným základným rokom alebo obdobím a rokom X-3 s uvedením dôvodov týchto zmien;
informácie o ukazovateľoch uvedených v časti 4 tejto prílohy za rok X-2;
súhrnné informácie o uzavretých prevodoch podľa článku 5 nariadenia (EÚ) 2018/842 a článkov 12 a 13 nariadenia (EÚ) 2018/841 za rok X-1;
informácie o krokoch prijatých na zlepšenie odhadov inventúry, najmä v oblastiach inventúry, ktoré boli na základe odborných preskúmaní predmetom úprav alebo odporúčaní;
za rok X-2 skutočné alebo odhadované prideľovanie overených emisií nahlásených prevádzkovateľmi zariadení podľa smernice 2003/87/ES ku kategóriám zdrojov národnej inventúry skleníkových plynov a pomer týchto overených emisií k celkovým nahláseným emisiám skleníkových plynov v týchto kategóriách zdrojov;
ak je to relevantné, výsledky kontrol konzistentnosti emisií nahlásených v inventúrach skleníkových plynov za rok X-2 s overenými emisiami nahlásenými podľa smernice 2003/87/ES;
ak je to relevantné, výsledky kontrol konzistentnosti údajov použitých na odhad emisií pri príprave inventúr skleníkových plynov za rok X-2:
s údajmi použitými pri príprave inventúr látok znečisťujúcich ovzdušie podľa smernice (EÚ) 2016/2284;
s údajmi nahlásenými podľa článku 19 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 517/2014 a prílohy VII k nemu;
s údajmi z oblasti energetiky nahlásenými podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1099/2008 a prílohy B k nemu;
opis prípadných zmien svojho národného inventarizačného systému;
opis prípadných zmien národného registra;
informácie o svojom pláne zabezpečenia kvality a kontroly kvality, všeobecné posúdenie neurčitostí, všeobecné posúdenie úplnosti a akékoľvek ďalšie prvky národnej inventarizačnej správy skleníkových plynov potrebné na vypracovanie inventarizačnej správy o skleníkových plynoch v Únii;
informácie o:
zámeroch členského štátu využiť flexibility uvedené v článku 5 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) 2018/842, podľa možností vrátane informácií o množstvách, druhu prevodu a odhadovanom rozpätí cien;
použití príjmov podľa článku 5 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2018/842;
zámeroch členského štátu využiť flexibilitu uvedenú v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842.
Členský štát môže požiadať Komisiu o udelenie výnimky z písmena c) prvého odseku, aby mohol použiť inú metodiku, než sa špecifikuje v časti 3 tejto prílohy, ak by požadované zlepšenie metodiky nebolo možné dosiahnuť včas tak, aby sa toto zlepšenie zohľadnilo v inventúrach skleníkových plynov za obdobie rokov 2021 až 2030, alebo ak by náklady na zlepšenie metodiky boli neprimerane vysoké v porovnaní s prínosmi uplatňovania tejto metodiky na zlepšenie započítavania emisií a odstraňovania z dôvodu malého významu emisií a záchytov v prípade dotknutých úložísk uhlíka. Členské štáty, ktoré si želajú využiť túto výnimku, musia do 31. decembra 2020 predložiť Komisii odôvodnenú žiadosť, v ktorej uvedú dokedy by sa mohlo zrealizovať zlepšenie metodiky alebo navrhnúť alternatívna metodika, a posúdenie potenciálnych vplyvov na presnosť započítavania. Komisia môže požiadať o predloženie dodatočných informácií v určenej primeranej lehote. Ak Komisia považuje žiadosť za odôvodnenú, výnimku udelí. Ak Komisia žiadosti nevyhovie, uvedie dôvody svojho rozhodnutia.
Časť 2
Skleníkové plyny, ktoré sa majú zahrnúť:
fluórované uhľovodíky (HFC):
plnofluórované uhľovodíky (PFC):
Časť 3
Metodiky monitorovania a nahlasovania v sektore LULUCF
Členské štáty na monitorovanie a nahlasovanie v sektore LULUCF používajú geograficky explicitné údaje o konverzii využívania pôdy v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006. Komisia poskytne členským štátom primeranú podporu a pomoc s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a transparentnosť zbieraných údajov. Členské štáty sa nabádajú, aby preskúmali synergie a príležitosti na konsolidáciu nahlasovania s inými relevantnými oblasťami politiky a usilovali sa o inventúry skleníkových plynov, ktoré umožnia interoperabilitu s príslušnými elektronickými databázami a geografickými informačnými systémami, a to i pokiaľ ide o:
systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré sa vyznačujú pôdou s vysokými zásobami uhlíka podľa vymedzenia v článku 29 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001;
systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich ochrane, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:
systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré podliehajú obnove a ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:
systém monitorovania týchto jednotiek využívania pôdy s vysokým klimatickým rizikom:
systém monitorovania zásob uhlíka v pôde, ktorý okrem iného využíva ročné súbory údajov štatistického prieskumu o využívaní pôdy/krajinnej pokrývke (LUCAS).
Inventúrou skleníkových plynov sa umožňuje výmena a integrácia údajov medzi elektronickými databázami a geografickými informačnými systémami, aby sa uľahčila ich porovnateľnosť a verejná dostupnosť.
Členské štáty použijú na obdobie rokov 2021 až 2025 prinajmenšom metodiky úrovne 1 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006 s výnimkou rezervoáru uhlíka, ktorý predstavuje aspoň 25 % emisií alebo ich odstránených množstiev v kategórii zdroja alebo záchytu, ktorá sa v rámci vnútroštátneho inventarizačného systému daného členského štátu pokladá za prioritnú z dôvodu, že odhad má významný vplyv na celkovú inventúru skleníkových plynov danej krajiny, pokiaľ ide o absolútnu úroveň emisií a ich odstraňovaných množstiev, vývoj emisií a ich odstraňovaných množstiev alebo neistotu v súvislosti s emisiami a ich odstraňovanými množstvami v daných kategóriách využívania pôdy, pričom v takomto prípade sa používajú prinajmenšom metodiky úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.
Od predloženia inventúry skleníkových plynov v roku 2028 členské štáty používajú prinajmenšom metodiky úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006, pričom členské štáty sú čo najskôr a najneskôr od preloženia inventúry skleníkových plynov v roku 2030, povinné uplatňovať metodiku úrovne 3 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006 v prípade všetkých odhadov emisií a ich odstránených množstiev v rámci rezervoáru uhlíka, ktoré patria do oblastí s jednotkami využívania pôdy vyznačujúcimi sa vysokými zásobami uhlíka v zmysle písmena a), do oblastí s jednotkami využívania pôdy, na ktoré sa vzťahuje ochrana alebo obnova podľa písmen b) a c), a do oblastí s jednotkami využívania pôdy s potenciálne vysokými klimatickými rizikami podľa písmena d).
Bez toho, aby bol dotknutý predchádzajúci pododsek, ak oblasť v rámci ktorejkoľvek jednotlivej kategórie uvedenej v písmenách a) až d) predstavuje menej ako 1 % oblasti obhospodarovanej pôdy nahlásenej členským štátom, členské štáty použijú prinajmenšom metodiky úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.
Časť 4
Ukazovatele inventúry
Názov ukazovateľa |
Ukazovateľ |
TRANSFORMÁCIA B0 |
Špecifické emisie CO2 z verejných elektrární a z elektrární na vlastnú spotrebu, t/TJ Emisie CO2 z verejných tepelných elektrární a tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, kt vydelené všetkými produktmi – produkcia verejných elektrární a tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, PJ |
TRANSFORMÁCIA E0 |
Špecifické emisie CO2 zo zariadení na vlastnú spotrebu, t/TJ Emisie CO2 z tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, kt vydelené všetkými produktmi – produkcia tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, PJ |
PRIEMYSEL A1.1 |
Celková intenzita CO2 – železiarsky a oceliarsky priemysel, t/milión EUR Celkové emisie CO2 zo železiarskeho a oceliarskeho priemyslu, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – železiarsky a oceliarsky priemysel |
PRIEMYSEL A1.2 |
Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – chemický priemysel, t/milión EUR Emisie CO2 chemického priemyslu súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – chemický priemysel |
PRIEMYSEL A1.3 |
Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – sklársky, keramický priemysel a priemysel stavebných materiálov, t/milión EUR Emisie CO2 sklárskeho a keramického priemyslu a priemyslu stavebných materiálov súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – sklársky a keramický priemysel a priemysel stavebných materiálov |
PRIEMYSEL A1.4 |
Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – potravinársky, nápojový a tabakový priemysel, t/milión EUR Emisie CO2 potravinárskeho, nápojového a tabakového priemyslu súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – potravinársky, nápojový a tabakový priemysel, v mil. EUR (EC95) |
PRIEMYSEL A1.5 |
Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – papierenský a tlačiarenský priemysel, t/milión EUR Emisie CO2 papierenského a tlačiarenského priemyslu, kt - hrubá pridaná hodnota – papierenský a tlačiarenský priemysel, milión EUR (EC95) |
DOMÁCNOSTI A0 |
Špecifické emisie CO2 z domácností z vykurovania priestorov, t/m2 Emisie CO2 z domácností z vykurovania priestorov vydelené plochou trvalo obývaných bytových jednotiek, milión m2 |
SLUŽBY B0 |
Špecifické emisie CO2 z vykurovania priestorov obchodného a inštitucionálneho sektora, kg/m2 Emisie CO2 z vykurovania priestorov obchodného a inštitucionálneho sektora, kt vydelené plochou budov služieb, milión m2 |
DOPRAVA B0 |
Špecifické emisie CO2 z nafty z osobných vozidiel, g/100 km |
DOPRAVA B0 |
Špecifické emisie CO2 z benzínu z osobných vozidiel, g/100 km |
PRÍLOHA VI
INFORMÁCIE O POLITIKÁCH A OPATRENIACH V OBLASTI EMISIÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNOV
Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 18:
opis svojho národného systému nahlasovania politík a opatrení alebo súborov opatrení a nahlasovania projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi podľa článku 39 ods. 1, alebo v prípade, že bol už tento opis poskytnutý, informácie o akýchkoľvek zmenách tohto systému;
aktualizácie, ktoré sa týkajú dlhodobých stratégií uvedených v článku 15 a pokroku dosiahnutého pri vykonávaní týchto stratégií;
informácie o vnútroštátnych politikách a opatreniach alebo o súboroch opatrení a o vykonávaní politík a opatrení Únie alebo súborov opatrení, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zlepšuje ich odstraňovanie záchytmi, rozčlenené podľa sektorov a usporiadané podľa plynov alebo skupín plynov (HFC a PFC) uvedených v časti 2 prílohy V. Tieto informácie odkazujú na uplatniteľné a relevantné vnútroštátne politiky alebo politiky Únie a obsahujú:
zámer politiky alebo opatrenia a krátky opis politiky alebo opatrenia;
typ politického nástroja;
stav vykonávania politiky alebo opatrenia alebo súboru opatrení;
ukazovatele použité na monitorovanie a hodnotenie pokroku v čase;
ak sú k dispozícii, kvantitatívne odhady účinkov na emisie skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovanie skleníkových plynov záchytmi, rozčlenené na:
dostupné odhady predpokladaných nákladov a prínosov politík a opatrení, ako aj odhady realizovaných nákladov a prínosov politík a opatrení;
všetky existujúce odkazy na posúdenie nákladov a účinkov vnútroštátnych politík a opatrení, na informácie o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zlepšuje ich odstraňovanie záchytmi, a na východiskové technické správy;
posúdenie prínosu politiky alebo opatrenia k splneniu zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a k plneniu dlhodobej stratégie uvedenej v článku 15 tohto nariadenia;
informácie o plánovaných dodatočných vnútroštátnych politikách a opatreniach alebo súboroch opatrení v záujme prísnejšieho obmedzenia emisií skleníkových plynov na rámec ich záväzku vyplývajúceho z nariadenia (EÚ) 2018/842 a nariadenia (EÚ) 2018/841;
informácie o súvislostiach medzi rozličnými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení nahlásenými podľa písmena c) a o spôsobe, akým tieto politiky a opatrenia alebo súbory opatrení predstavujú prínos k rozličným scenárom projekcií.
PRÍLOHA VII
INFORMÁCIE O PROJEKCIÁCH V OBLASTI EMISIÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNOV
Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 18:
projekcie bez opatrení, ak sú k dispozícii, projekcie s opatreniami, a ak sú k dispozícii, projekcie s dodatočnými opatreniami;
celkové projekcie emisií skleníkových plynov a oddelene odhady projekcií emisií skleníkových plynov za jednotlivé zdroje emisií, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES a nariadenie (EÚ) 2018/842, a projekcie emisií zo zdrojov a odstraňovanie záchytmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/841;
vplyv politík a opatrení určených podľa článku 18 ods. 1 písm. a). Ak takéto politiky a opatrenia nie sú zahrnuté, mala by sa táto skutočnosť jasne uviesť a vysvetliť;
výsledky analýzy citlivosti vykonanej na účely projekcií a informácie o použitých modeloch a parametroch;
všetky relevantné odkazy na posúdenie a technické správy, z ktorých vychádzajú projekcie uvedené v článku 18 ods. 4.
PRÍLOHA VIII
INFORMÁCIE O NÁRODNÝCH ADAPTAČNÝCH OPATRENIACH, FINANČNEJ A TECHNOLOGICKEJ PODPORE POSKYTOVANEJ ROZVOJOVÝM KRAJINÁM A O PRÍJMOCH Z AUKCIÍ
Časť 1
Podávanie správ o adaptačných opatreniach
Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 19 ods. 1:
hlavné ciele, zámery a inštitucionálny rámec pre adaptáciu;
projekcie zmeny klímy vrátane extrémov počasia, vplyvu zmeny klímy, posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy a rizík, ktoré zmena klímy predstavuje, a kľúčových nebezpečenstiev zmeny klímy;
schopnosť adaptácie;
plány a stratégie adaptácie;
rámec pre monitorovanie a hodnotenie;
pokrok dosiahnutý pri vykonávaní vrátane osvedčených postupov a zmien riadenia.
Časť 2
Podávanie správ o podpore poskytnutej rozvojovým krajinám
Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 19 ods. 3:
informácie o finančnej podpore vyčlenenej a poskytnutej rozvojovým krajinám do roku X-1 vrátane:
kvantitatívnych informácií o verejných a zmobilizovaných finančných zdrojoch v členských štátoch. Informácie o finančných tokoch musia vychádzať z tzv. Rio markerov pre podporu súvisiacu so zmierňovaním zmeny klímy a podporu súvisiacu s adaptáciou na zmenu klímy a iných systémov sledovania, ktoré zaviedol Výbor OECD pre rozvojovú pomoc;
kvalitatívnych metodologických informácií objasňujúcich metódu použitú na výpočet kvantitatívnych informácií vrátane vysvetlenia metodiky na kvantifikáciu údajov a prípadných ďalších relevantných informácií o vymedzení a metodikách použitých na určenie údajov predovšetkým na účely nahlásených informácií o zmobilizovaných finančných tokoch;
dostupných informácií o činnostiach členských štátov v súvislosti s projektmi prenosu technológií a projektmi budovania kapacít v prospech rozvojových krajín podľa dohovoru UNFCCC financovanými z verejných zdrojov vrátane informácií o tom, či sa prenesená technológia alebo projekt budovania kapacít využili na zmierňovanie alebo adaptáciu na zmenu klímy, prijímajúcej krajiny, podľa možností sumy poskytnutej podpory a typu prenesenej technológie alebo projektu budovania kapacít;
dostupných informácií za rok X a nasledujúce roky o plánovanom poskytovaní pomoci vrátane informácií o plánovaných činnostiach členských štátov v súvislosti s projektmi prenosu technológií alebo projektmi budovania kapacít v prospech rozvojových krajín podľa dohovoru UNFCCC financovanými z verejných zdrojov a o technológiách, ktoré sa majú preniesť, a projektoch budovania kapacít vrátane informácií o tom, či prenesená technológia alebo projekt budovania kapacít je určený na zmierňovanie alebo adaptáciu na zmenu klímy, prijímajúcej krajiny, podľa možností sumy podpory, ktorá sa má poskytnúť, a typu prenesenej technológie alebo projektu budovania kapacít.
Časť 3
Nahlasovanie príjmov z aukcií
Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 19 ods. 2:
informácie o použití príjmov počas roka X-1, ktoré členský štát získal z aukcie kvót podľa článku 10 ods. 1 smernice 2003/87/ES, vrátane informácií o takýchto príjmoch, ktoré sa využili na jeden alebo viacero účelov špecifikovaných v článku 10 ods. 3 uvedenej smernice, alebo o ekvivalente týchto príjmov vo finančnej hodnote a o opatreniach vykonaných na základe uvedeného článku;
na základe rozhodnutia členského štátu, informácie o použití všetkých príjmov získaných členským štátom aukciou kvót v leteckej doprave podľa článku 3d ods. 1 alebo 2 smernice 2003/87/ES, ktoré sa poskytujú v súlade s článkom 3d ods. 4 uvedenej smernice;
Príjmy z aukcie, ktoré neboli vyplatené v čase, keď členský štát podáva Komisii správu podľa článku 19 ods. 2, sa vyčíslia a nahlásia v správach za nasledujúce roky.
PRÍLOHA IX
DODATOČNÉ POVINNOSTI PRI PODÁVANÍ SPRÁV
Časť 1
Dodatočné povinnosti pri podávaní správ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov
Informácie, ktoré je potrebné uviesť podľa článku 20 písm. c), pokiaľ sa neuvádza inak:
fungovanie systému potvrdení o pôvode elektriny, plynu a vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov, miera vydávania a rušenia potvrdení o pôvode a vyplývajúca ročná vnútroštátna energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov, ako aj opatrenia prijaté na zabezpečenie spoľahlivosti systému a jeho ochrany proti podvodom;
množstvo biopalív, bioplynu, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, fosílnych palív vyrobených z odpadu a elektriny z obnoviteľných zdrojov spotrebovaných v odvetví dopravy a v prípade potreby ich zníženie emisií skleníkových plynov, pričom sa rozlišuje medzi palivami vyrobenými z rôznych druhov potravinárskych a krmovinárskych plodín a jednotlivými druhmi východiskových surovín uvedenými v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001;
vývoj v oblasti dostupnosti, pôvodu a využitia zdrojov biomasy na energetické účely;
zmeny cien komodít a využitia pôdy v členskom štáte, ktoré sú spojené s intenzívnejším využívaním biomasy a iných foriem energie z obnoviteľných zdrojov;
odhadovaná nadprodukcia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá by sa mohla previesť iným členským štátom, aby tak mohli dosiahnuť súlad s článkom 3 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001 a národné príspevky a trajektórie uvedené v článku 4 písm. a) bode 2 tohto nariadenia;
prípadne odhadovaný dopyt po energii z obnoviteľných zdrojov, ktorý je potrebné uspokojiť inak než domácou produkciou do roku 2030 vrátane dovezených surovín na výrobu biomasy;
technologický vývoj a využívanie biopalív vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001;
ak je k dispozícii, odhadovaný vplyv výroby alebo využívania biopalív, biokvapalín a paliva z biomasy na biodiverzitu, vodné zdroje, dostupnosť a kvalitu vody, kvalitu pôd a ovzdušia v členskom štáte;
zistené prípady podvodu v spracovateľskom reťazci biopalív, biokvapalín a palív z biomasy;
informácie o tom, ako sa odhadoval podiel biologicky rozložiteľného odpadu v odpade použitom na výrobu energie, a aké kroky sa podnikli na zlepšenie a overenie týchto odhadov;
elektrická energia a výroba tepla z obnoviteľných zdrojov v budovách, ako aj rozčlenené údaje o vyrobenej a spotrebovanej energii, ako aj energii dodanej do siete zo slnečných fotovoltických systémov, z tepelných solárnych systémov, biomasy, tepelných čerpadiel, geotermálnych systémov a všetkých iných decentralizovaných systémov s obnoviteľnými zdrojmi energie;
prípadne podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, ako aj energia z obnoviteľných zdrojov ktorú produkujú mestá a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov;
primárne dodávky tuhej biomasy (v 1 000 m3 s výnimkou bodu 1 písm. b) bodu iii), v ktorom sa uvedú v tonách)
lesná biomasa využívaná na výrobu energie (domáca výroba, dovoz a vývoz )
primárna biomasa z lesov využívaná priamo na výrobu elektrickej a tepelnej energie
ak sú k dispozícii, konáre a vrcholy stromov (vykazovanie je dobrovoľné)
ak sú k dispozícii, pne (vykazovanie je dobrovoľné)
guľatina (rozdelená na priemyselnú guľatinu a palivové drevo)
ak sú k dispozícii, vedľajšie produkty drevospracujúceho priemyslu využívané priamo na energiu
ak je k dispozícii, kôra
odrezky, piliny a iné častice z dreva
ak sú k dispozícii, čierny lúh a surový talový olej
ak je k dispozícii, recyklované drevo využívané priamo na výrobu elektrickej a tepelnej energie
spracované palivo z dreva, získané zo surovín iných než uvedených v bode 1 písm. a), b) alebo c):
ak je k dispozícii, drevené uhlie
drevené pelety a drevené brikety
ak je k dispozícii, poľnohospodárska biomasa využívaná na výrobu elektrickej a tepelnej energie (domáca výroba, dovoz a vývoz)
energetické plodiny na výrobu elektriny alebo tepla (vrátane výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín)
zvyšky poľnohospodárskych plodín na výrobu elektriny alebo tepla
ak je k dispozícii, biomasa z organického odpadu využívaná na výrobu elektrickej a tepelnej energie (domáca výroba, dovoz a vývoz)
organická časť priemyselného odpadu
organická časť komunálneho odpadu
odpadové kaly
konečná energetická spotreba z tuhej biomasy (množstvo tuhej biomasy použitej na výrobu energie v týchto sektoroch):
energetický sektor
elektrická energia
kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie
teplo
priemyselný sektor interne (spotrebovaná a samovyrobená elektrická energia, KVET a teplo)
priama konečná spotreba bytových budov
iné
Časť 2
Dodatočné povinnosti pri podávaní správ v oblasti energetickej efektívnosti
V oblasti energetickej efektívnosti je potrebné uviesť ďalšie informácie podľa článku 21 písm. c):
hlavné legislatívne a nelegislatívne politiky, opatrenia, finančné opatrenia a programy vykonané v roku X-2 a X-1 (pričom X je rokom predloženia správy) na dosiahnutie zámerov uvedených v článku 4 písm. b) v prospech podpory trhov s energetickými službami, zlepšenia energetickej hospodárnosti budov, opatrení na využívanie potenciálu energetickej efektívnosti plynárenskej a elektrickej infraštruktúry a vykurovania a chladenia, zlepšenia informácií a kvalifikácie a iných opatrení na podporu energetickej efektívnosti;
kumulatívny objem úspor energie dosiahnutý prostredníctvom článku 7 smernice 2012/27/EÚ v rokoch X-3 a X-2;
objem úspor dosiahnutý politickými opatreniami zameranými na zmiernenie energetickej chudoby v súlade s článkom 7 ods. 11 smernice 2012/27/EÚ;
v prípade potreby, objem úspor dosiahnutý v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. c) smernice 2012/27/EÚ;
pokrok v každom sektore a dôvody, prečo energetická spotreba zostala na rovnakej úrovni alebo vzrástla v rokoch X-3 a X-2 v sektoroch konečnej energetickej spotreby;
celková podlahová plocha budov s celkovou úžitkovou plochou nad 250 m2 vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy členských štátov, ktorá k 1. januáru roku X-2 a X-1 nedosahovala požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ;
celková podlahová plocha vykurovaných a/alebo chladených budov vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy členských štátov, ktorá bola obnovená v roku X-3 a X-2 v zmysle článku 5 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ, alebo objem úspor energie v oprávnených budovách vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy v zmysle článku 5 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ;
počet energetických auditov vykonaných v roku X-3 a X-2. Okrem toho aj celkový odhadovaný počet veľkých spoločností na ich území, na ktoré možno uplatniť článok 8 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ, a počet energetických auditov vykonaných v predmetných spoločnostiach v roku X-3 a X-2;
uplatnený vnútroštátny faktor primárnej energie pre elektrinu a odôvodnenie, ak sa líši od štandardného koeficientu uvedeného v poznámke pod čiarou (3) prílohy IV k smernici 2012/27/EÚ;
počet a podlahová plocha nových a obnovených budov s takmer nulovou spotrebou energie v roku X-2 a X-1, ako je stanovené v článku 9 smernice 2010/31/EÚ, ak je to potrebné, na základe štatistickej metódy výberu vzorky;
internetový odkaz na webovú stránku s prístupom k zoznamu alebo rozhraniu poskytovateľov energetických služieb uvedených v článku 18 ods. 1 písm. c) smernice 2012/27/EÚ.
PRÍLOHA X
SPRÁVA ÚNIE O UDRŽATEĽNOSTI BIOENERGIE
Správa EÚ o udržateľnosti bioenergie, ktorej predmetom je energia z biomasy a ktorú má Komisia prijať každé dva roky spolu so správou o stave energetickej únie podľa článku 35 ods. 2 písm. d), musí obsahovať aspoň tieto informácie:
relatívne environmentálne výhody a náklady rôznych biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, účinky dovozných politík Únie na ne, hľadiská spojené s bezpečnosťou dodávok a spôsoby dosiahnutia vyváženého prístupu medzi domácou výrobou a dovozom;
vplyv výroby a využívania biomasy na udržateľnosť v Únii a tretích krajinách vrátane vplyvu na biodiverzitu;
údaje a analýzu súčasnej a predpovedanej udržateľnej dostupnosti biomasy a dopytu po nej vrátane vplyvu zvýšeného dopytu po biomase na sektory využívajúce biomasu;
technologický vývoj a využívanie biopalív vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001, a posúdenie dostupnosti východiskovej suroviny a hospodárskej súťaže v oblasti zdrojov, a to pri zohľadnení zásad obehového hospodárstva a hierarchie odpadového hospodárstva ustanovenej v smernici 2008/98/ES;
informácie o dostupných výsledkoch vedeckého výskumu o nepriamej zmene využívania pôdy vo vzťahu k všetkým výrobným postupom a ich analýza spolu s posúdením toho, či je možné znížiť mieru neistoty identifikovanú v analýze, ktorá slúži ako podklad pre odhad emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy, pričom sa môže zohľadniť prípadný vplyv politík Únie, ako napríklad politika v oblasti životného prostredia, klímy a poľnohospodárstva;
vzhľadom na tretie krajiny i členské štáty, ktoré sú významným zdrojom biopalív, biokvapalín a palív z biomasy spotrebúvaných v Únii, informácie o vnútroštátnych opatreniach prijatých s cieľom spĺňať kritériá udržateľnosti a kritériá úspor skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 smernice (EÚ) 2018/2001, v záujme ochrany pôdy, vody a ovzdušia, a
súhrnné informácie z databázy uvedenej v článku 28 ods. 2 smernice (EÚ) 2018/2001.
Komisia pri nahlasovaní úspor emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z používania biomasy používa množstvo, ktoré nahlásili členské štáty v súlade s časťou 1 písm. b) prílohy IX k tomuto nariadeniu vrátane predbežných stredných hodnôt odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a súvisiace rozpätie odvodené od analýzy citlivosti, ako sa uvádza v prílohe VIII k smernici (EÚ) 2018/2001 Komisia zverejní údaje o predbežných stredných hodnotách odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a súvisiace rozpätie odvodené od analýzy citlivosti. Komisia ďalej posúdi, či a ako by sa odhad priamych úspor emisií zmenil, ak by sa zohľadnili vedľajšie produkty pomocou substitučného prístupu.
PRÍLOHA XI
DOBROVOĽNÉ SYSTÉMY, V SÚVISLOSTI S KTORÝMI KOMISIA PRIJALA ROZHODNUTIE PODĽA ČLÁNKU 30 ODS. 4 SMERNICE (EÚ) 2018/2001
Správa o dobrovoľných schémach, v súvislosti s ktorými Komisia prijala rozhodnutie podľa článku 30 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001, ktorú má Komisia prijať každé dva roky spolu so správou o stave energetickej únie podľa článku 35 ods. 2 písm. e) tohto nariadenia, musí obsahovať aspoň posúdenie týchto údajov zo strany Komisie:
nezávislosť, spôsob a frekvencia auditov, a to vo vzťahu k tomu, čo je stanovené v súvislosti s týmito aspektmi v dokumentácii dotknutej schémy v čase jej schválenia Komisiou, ako aj vo vzťahu k najlepším postupom v odvetví;
dostupnosť metód odhaľovania a riešenia nedodržiavania pravidiel s osobitným dôrazom na riešenie situácií alebo podozrení v súvislosti s vážnym pochybením na strane členov schémy a skúsenosti a transparentnosť v rámci uplatňovania týchto metód;
transparentnosť najmä v súvislosti s dostupnosťou schémy, dostupnosťou prekladov do príslušných jazykov krajín a regiónov, z ktorých pochádzajú východiskové suroviny, dostupnosťou zoznamu certifikovaných subjektov a príslušných osvedčení a dostupnosťou audítorských správ;
zapojenie zainteresovaných strán, najmä pokiaľ ide o konzultácie s pôvodnými a miestnymi komunitami pred prijatím rozhodnutia, počas prípravy a revízie schémy, ako aj počas auditov, a reakcie na ich príspevky;
celková spoľahlivosť schémy najmä z hľadiska pravidiel v oblasti akreditácie, kvalifikácie a nezávislosti audítorov a relevantných orgánov schémy;
ak sú k dispozícii, trhová aktualizácia schémy, množstvo certifikovaných surovín a biopalív podľa krajiny pôvodu a druhu, počet účastníkov;
jednoduchosť a účinnosť uplatňovania programu na sledovanie dôkazov o dodržiavaní kritérií udržateľnosti, ktoré sú členovia podľa schémy povinní spĺňať, pričom tento program má slúžiť na predchádzanie podvodom so zreteľom najmä na odhaľovanie a riešenie podozrení z podvodu a iných nezrovnalostí a nadväzujúce činnosti, ako aj prípadne počet odhalených prípadov podvodu alebo nezrovnalostí;
možnosti pre subjekty, ktorým sa má povoliť uznávať a monitorovať certifikačné orgány;
kritériá uznávania alebo akreditácie certifikačných orgánov;
pravidlá vykonávania monitorovania certifikačných orgánov;
spôsoby uľahčenia alebo zlepšenia podpory najlepších postupov.
PRÍLOHA XII
NÁRODNÉ INVENTARIZAČNÉ SYSTÉMY
Informácie uvedené v článku 37 zahŕňajú:
údaje a metódy nahlasované za činnosti a zariadenia podľa smernice 2003/87/ES na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov s cieľom zabezpečiť konzistentnosť emisií skleníkových plynov nahlásených v rámci systému EU ETS a v rámci národných inventúr skleníkových plynov;
údaje zhromaždené prostredníctvom systémov nahlasovania fluórovaných plynov v relevantných sektoroch vytvorených podľa článku 20 nariadenia (EÚ) č. 517/2014 na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov;
emisie, podkladové údaje a metodiky, ktoré nahlásili zariadenia podľa nariadenia (ES) č. 166/2006 na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov;
údaje nahlásené podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008;
údaje zhromaždené prostredníctvom geografického sledovania pôdnych plôch v rámci existujúcich programov a prieskumov Únie a členských štátov vrátane prieskumu o využívaní pôdy a krajinnej pokrývky (Land Use Cover Area Frame Survey – LUCAS) a programu Copernicus.
PRÍLOHA XIII
TABUĽKA ZHODY
Nariadenie (EÚ) č. 525/2013 |
Toto nariadenie |
článok 1 |
článok 1 ods. 1 |
článok 2 |
— |
článok 3 |
— |
článok 4 |
článok 15 |
článok 5 |
článok 37 ods. 1, 2 a 6; príloha XII |
článok 6 |
článok 37 ods. 3 a 7 |
článok 7 |
článok 26 ods. 3, 4, 6 a 7; príloha V |
článok 8 |
článok 26 ods. 2 a 7 |
článok 9 |
článok 37 ods. 4 a 5 |
článok 10 |
článok 40 |
článok 11 |
— |
článok 12 |
článok 39 |
článok 13 |
článok 18 ods. 1 písm. a); článok 18 ods. 3 a 4; príloha VI |
článok 14 |
článok 18 ods. 1 písm. b); článok 18 ods. 2, 3 a 4; príloha VII |
článok 15 |
článok 19 ods. 1; príloha VIII, časť 1 |
článok 16 |
článok 19 ods. 3; príloha VIII, časť 2 |
článok 17 |
článok 19 ods. 2, 4 a 5; príloha VIII, časť 3 |
článok 18 |
článok 17 ods. 2 druhý pododsek |
článok 19 |
— |
článok 20 |
— |
článok 21 |
článok 29 ods. 1 písm. c); článok 29 ods. 5 a 7 |
článok 22 |
— |
článok 23 |
článok 41 ods. 1 písm. d), e), f), g) a h) |
článok 24 |
článok 42 |
článok 25 |
— |
článok 26 |
článok 44 ods. 1 písm. a); článok 44 ods. 2, 3 a 6 |
článok 27 |
— |
článok 28 |
článok 57 |
článok 29 |
— |
( 1 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).
( 2 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/1791 z 13. septembra 2023 o energetickej efektívnosti a o zmene nariadenia (EÚ) 2023/955 (Ú. v. EÚ L 231, 20.9.2023, s. 1).
( 3 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).
( 4 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1).
( *1 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“
( *2 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“
( *3 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“
( 5 ) Je potrebné zabezpečiť konzistentnosť s dlhodobými stratégiami podľa článku 15.
( 6 ) V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39).
( 7 ) Členské štáty pri plánovaní týchto opatrení zohľadnia skončenie životnosti existujúcich zariadení a potenciál prestavby (repowering).
( 8 ) V súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ.
( 9 ) V súlade s článkom 18 smernice 2012/27/EÚ.
( 10 ) V súlade s článkom 8 smernice 2012/27/EÚ.
( 11 ) V súlade s článkami 12 a 17 smernice 2012/27/EÚ.
( 12 ) V súlade s článkom 19 smernice 2012/27/EÚ.
( 13 ) V súlade s článkom 15 ods. 2 smernice 2012/27/EÚ.
( 14 ) Politiky a opatrenia musia odrážať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.
( 15 ) Musí sa zabezpečiť súlad s preventívnymi akčnými plánmi a núdzovými plánmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (Ú. v. EÚ L 280, 28.10.2017, s. 1), ako aj s plánmi pripravenosti na riziká podľa nariadenia (EÚ) 2018/2001 [podľa návrhu COM(2016)0862 o pripravenosti na riziká v sektore elektrickej energie a o zrušení smernice 2005/89/ES].
( 16 ) Politiky a opatrenia musia odrážať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.
( 17 ) Iné než regionálne zoskupenia projektov spoločného záujmu vytvorené podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013.
( 18 ) Iné než regionálne zoskupenia projektov spoločného záujmu vytvorené podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013.
( 19 ) V súlade s článkom 15 ods. 8 smernice 2012/27/EÚ.
( 20 ) Podrobný zoznam parametrov a premenných, ktoré treba nahlásiť v oddiele B plánu, sa uvádza v časti 2.
( 21 ) Aktuálna situácia je situácia v deň predloženia národného plánu (alebo v posledný dostupný dátum). Existujúce politiky a opatrenia zahŕňajú vykonávané a prijaté politiky a opatrenia. Prijaté politiky a opatrenia sú politiky a opatrenia, pre ktoré bolo prijaté oficiálne vládne rozhodnutie ku dňu predloženia národného plánu a existuje jasný záväzok vykonávať ich. Vykonávané politiky a opatrenia sú politiky a opatrenia, pre ktoré platí jedna alebo viac týchto skutočností ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku: priamo uplatniteľné európske právne predpisy alebo vnútroštátne právne predpisy sú v platnosti, bola uzavretá jedna alebo viac dobrovoľných dohôd, boli pridelené finančné zdroje a boli zmobilizované ľudské zdroje.
( 22 ) Výber vonkajších faktorov môže byť založený na referenčnom scenári EÚ do roku 2016 alebo ďalších následných politických scenároch tých istých premenných. Navyše konkrétne výsledky v jednotlivých členských štátoch vyplývajúce z referenčného scenára EÚ do roku 2016, ako aj výsledky následných politických scenárov môžu predstavovať aj užitočný zdroj informácií pri zostavovaní národných projekcií vychádzajúcich z existujúcich politík a opatrení a vypracúvaní posúdení vplyvu.
( 23 ) V súlade s článkom 14 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ.
( 24 ) Táto referenčná projekcia vývoja za nezmenených okolností je východiskovým údajom pre cieľ primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2030 opísaný v bode 2.3 a pre prevodné koeficienty.
( 25 ) S odkazom na prehľad existujúcej prenosovej infraštruktúry prevádzkovateľov prenosových sústav (PPS).
( 26 ) S odkazom na národné plány rozvoja siete a regionálne investičné plány PPS.
( 27 ) S odkazom na prehľad existujúcej prenosovej infraštruktúry PPS.
( 28 ) S odkazom na národné plány rozvoja siete a regionálne investičné plány PPS.
( 29 ) Plánované politiky a opatrenia sú prerokúvané možnosti s reálnou pravdepodobnosťou, že budú prijaté a vykonávané po dni predloženia národného plánu. Výsledné projekcie podľa oddielu 5.1 bodu i) preto musia zahŕňať nielen vykonávané a prijaté politiky a opatrenia (projekcie vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia), ale aj plánované politiky a opatrenia.
( 30 ) V pláne na obdobie 2021 až 2030: Za každý parameter/premennú na zozname je potrebné v oddieloch 4 aj 5 nahlásiť trendy v období 2005 – 2040 (prípadne 2005 – 2050) vrátane údaja za rok 2030 v päťročných intervaloch. Uvedie sa parameter založený na vonkajších predpokladoch oproti výstupu modelovacích cvičení.
( 31 ) Nahlásené údaje a projekcie v čo najväčšej možnej miere musia vychádzať z údajov Eurostatu a byť s týmito údajmi a metódami nahlasovania európskych štatistík v relevantných sektorových právnych predpisoch konzistentné, keďže európske štatistiky sú hlavným zdrojom štatistických údajov používaných na podávanie správ a monitorovanie v súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike.
( 32 ) Poznámka: všetky projekcie musia vychádzať z konštantných cien (východiskovým údajom sú ceny v roku 2016).
( 33 ) Komisia poskytne odporúčania vzhľadom na kľúčové parametre na účely projekcií, minimálne vzhľadom na dovozné ceny ropy, plynu a uhlia, ako aj na ceny uhlíka v EU ETS.
( 34 ) Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).
( 35 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56).
( 36 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).
( 37 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
( 38 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27).
( 39 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).